# Официален вестник L 253/2019

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 253 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 623 октомври 2019 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 253

Издание на български език

Законодателство

Година 623 октомври 2019 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ПРЕПОРЪКИ |
| | * | Препоръка (ЕС) 2019/1665 на Комисията от 30 септември 2019 година относно мерки за предотвратяване и управление на кризи в съответствие съгласно член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (взаимоспомагателни фондове) | 1 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

ПРЕПОРЪКИ

*

Препоръка (ЕС) 2019/1665 на Комисията от 30 септември 2019 година относно мерки за предотвратяване и управление на кризи в съответствие съгласно член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (взаимоспомагателни фондове)

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

ПРЕПОРЪКИ

| 3.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 253/1

---

ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2019/1665 НА КОМИСИЯТА

от 30 септември 2019 година

относно мерки за предотвратяване и управление на кризи в съответствие съгласно член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (взаимоспомагателни фондове)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Настоящата препоръка се отнася до прилагането на член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) („Регламент за ООП“) и член 40 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 на Комисията (2). |
| --- | --- |

(1)

Настоящата препоръка се отнася до прилагането на член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) („Регламент за ООП“) и член 40 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 на Комисията (2).

| (2) | От самото начало насърчаването на предотвратяването и управлението на кризи в селското стопанство е една от шестте цели на политиката на Съюза в сектора на плодовете и зеленчуците от самото ѝ начало през 1996 г. В този контекст взаимоспомагателните фондове са важен инструмент за предотвратяване на кризи, който е на разположение на организациите на производители в рамките на оперативните им програми. |
| --- | --- |

(2)

От самото начало насърчаването на предотвратяването и управлението на кризи в селското стопанство е една от шестте цели на политиката на Съюза в сектора на плодовете и зеленчуците от самото ѝ начало през 1996 г. В този контекст взаимоспомагателните фондове са важен инструмент за предотвратяване на кризи, който е на разположение на организациите на производители в рамките на оперативните им програми.

| (3) | Във връзка с това член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламента за ООП, изменен с Регламент (ЕС) 2017/2393 на Европейския парламент и на Съвета (3), създава възможност за получаване (чрез оперативните програми на организациите на производители в сектора на плодовете и зеленчуците) на финансови вноски за попълване на взаимоспомагателните фондове след изплащане на обезщетения на членуващите в такива организации производители, които търпят сериозен спад в доходите в резултат на неблагоприятни пазарни условия. |
| --- | --- |

(3)

Във връзка с това член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламента за ООП, изменен с Регламент (ЕС) 2017/2393 на Европейския парламент и на Съвета (3), създава възможност за получаване (чрез оперативните програми на организациите на производители в сектора на плодовете и зеленчуците) на финансови вноски за попълване на взаимоспомагателните фондове след изплащане на обезщетения на членуващите в такива организации производители, които търпят сериозен спад в доходите в резултат на неблагоприятни пазарни условия.

| (4) | По силата на член 40 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 държавите членки трябва да определят специални условия за предоставянето на подпомагане в рамките на тази мярка. При това те трябва да осигурят равно третиране на земеделските стопани в целия Съюз, както и спазване на нормите на Съюза относно конкуренцията и на международните задължения на Съюза (например споразуменията на СТО). |
| --- | --- |

(4)

По силата на член 40 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 държавите членки трябва да определят специални условия за предоставянето на подпомагане в рамките на тази мярка. При това те трябва да осигурят равно третиране на земеделските стопани в целия Съюз, както и спазване на нормите на Съюза относно конкуренцията и на международните задължения на Съюза (например споразуменията на СТО).

| (5) | Целта на настоящата препоръка е да се изясни за държавите членки и стопанските субекти как се прилага мярката за взаимоспомагателните фондове от страна на организациите на производители в Съюза, така че тези организации да прибягват повече до този инструмент за предотвратяване на кризи. |
| --- | --- |

(5)

Целта на настоящата препоръка е да се изясни за държавите членки и стопанските субекти как се прилага мярката за взаимоспомагателните фондове от страна на организациите на производители в Съюза, така че тези организации да прибягват повече до този инструмент за предотвратяване на кризи.

| (6) | При изготвянето на настоящата препоръка са взети предвид и правилата за взаимоспомагателните фондове, определени в членове 36—39a от Регламент (ЕС) No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), доколкото тези правила са съвместими с Регламента за ООП и с Делегиран регламент (EС) 2017/891, |
| --- | --- |

(6)

При изготвянето на настоящата препоръка са взети предвид и правилата за взаимоспомагателните фондове, определени в членове 36—39a от Регламент (ЕС) No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), доколкото тези правила са съвместими с Регламента за ООП и с Делегиран регламент (EС) 2017/891,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

ОБОСНОВКА НА МЯРКАТА ЗА ВЗАИМОСПОМАГАТЕЛНИТЕ ФОНДОВЕ

| 1. | Земеделските стопани са изложени на икономически (например волатилността на цените на производствените разходи), екологични, санитарни рискове (например за здравето на животните и растенията) или рискове във връзка с климата (например екстремни метеорологични явления, изменението на климата), които могат да имат силно въздействие върху доходите на земеделските стопани и по този начин затрудняват дългосрочното планиране и инвестициите. Голямата несигурност по отношение на бъдещето съответно може да застрашава и конкурентоспособността на земеделските стопани. Това на свой ред може да доведе до силно колебание на доходите, което означава, че дори стопани, които през нормални години са конкурентоспособни, може да са принудени да прекратят дейността се поради само едно катастрофално събитие. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Макар че в крайна сметка доходите на земеделските стопани зависят от взаимодействието на много фактори, включително световния пазар и подкрепата на политиката, рискът от загуба на продукцията може да доведе до увеличаваща се нестабилност на икономическото положение на земеделските стопани. |
| --- | --- |

2.

| 3. | На този фон ефективното управление на рисковете трябва да е цялостно, т.е. да включва предотвратяване, реагиране и планиране, но също така съобразено с индивидуалните ситуации на земеделските стопани. Разнородността на рисковете и селскостопанските структури в Съюза дава предимство на по-децентрализиран подход при използването на инструментите, както например взаимоспомагателните фондове, тъй като такъв по най-подходящ начин отговаря на специфичните нужди на отделни региони и сектори. Вместо универсален подход, за предпочитане е държавите членки да разполагат с необходимата гъвкавост при преодоляване на рисковете, пред които са изправени земеделските стопани, така че да може да се намери най-доброто решение. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Поради тази причина настоящата формулировка на член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламента за ООП предвижда по-добри възможности за подпомагане на взаимоспомагателните фондове чрез оперативните програми на организации на производители. |
| --- | --- |

4.

ОБХВАТ, ВИД И РАВНИЩЕ НА ПОДПОМАГАНЕТО

| 5. | Въпреки че правилата за взаимоспомагателните фондове, определени в Регламент (ЕС) No 1305/2013, не са обвързващи за мярката за взаимоспомагателните фондове в рамките на Регламента за ООП, те предоставят полезна основа, върху която държавите членки могат да разработят правила за взаимоспомагателни фондове в контекста на Регламента за ООП, доколкото тези правила са в съответствие с посочения регламент. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Държавите членки трябва да определят какво представляват взаимоспомагателните фондове и да уточнят някои други условия, посочени в член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламента за ООП:






  а) | Понятието „взаимоспомагателен фонд“ се съдържа както в Регламент (ЕС) No 1305/2013, така и в Регламента за ООП. В член 36, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 1305/2013 то се определя като схема, акредитирана от държавата членка, чиято цел е застраховането на членуващите земеделски стопани, при която се извършват компенсаторни плащания на членуващите земеделски стопани за икономически загуби, причинени от неблагоприятни климатични явления или болест по животните или по растенията, нашествие на вредители или екологичен инцидент, или за сериозен спад в техните доходи.
  В сравнение с взаимоспомагателните фондове съгласно Регламент (ЕС) No 1305/2013 Регламентът за ООП не изисква те да бъдат акредитирани. Акредитирането може да е полезно и за взаимоспомагателните фондове в рамките на Регламента за ООП, защото може, наред с друго, да допринесе за намаляване на риска от двойно финансиране; |
| --- | --- | --- |

6.

а)

Понятието „взаимоспомагателен фонд“ се съдържа както в Регламент (ЕС) No 1305/2013, така и в Регламента за ООП. В член 36, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 1305/2013 то се определя като схема, акредитирана от държавата членка, чиято цел е застраховането на членуващите земеделски стопани, при която се извършват компенсаторни плащания на членуващите земеделски стопани за икономически загуби, причинени от неблагоприятни климатични явления или болест по животните или по растенията, нашествие на вредители или екологичен инцидент, или за сериозен спад в техните доходи.

В сравнение с взаимоспомагателните фондове съгласно Регламент (ЕС) No 1305/2013 Регламентът за ООП не изисква те да бъдат акредитирани. Акредитирането може да е полезно и за взаимоспомагателните фондове в рамките на Регламента за ООП, защото може, наред с друго, да допринесе за намаляване на риска от двойно финансиране;

| б) | „сериозен спад в доходите“ – вместо доходите държавите членки могат да ползват стойността на предлаганата на пазара продукция на организацията на производители или асоциацията на организации на производители, ако някои или всички членуващи производители или членове на асоциация на организации на производители търпят сериозен спад в своите доходи. За тази цел стойността на предлаганата на пазара продукция може да се изчисли въз основа на цените „франко организацията на производители“ и за всеки продукт. Това обаче не означава, че при установяването на подробни правила относно подпомагането на взаимоспомагателните фондове следва да не се взема предвид спадът в доходите на отделния производител.
  Необходимо е да се обърне специално внимание на случаите, при които само част от производителите, които са членове на организацията на производители, или част от членовете на асоциация на организации на производители са претърпели сериозен спад в доходите, например когато неблагоприятните пазарни условия се отнасят само за част от продуктите, за които организацията на производители или асоциацията на организации на производители е призната. При тези обстоятелства плащания от взаимоспомагателния фонд за онези производители, които не са претърпели сериозен спад в доходите в резултат на неблагоприятни пазарни условия, не биха отговаряли на изискванията за финансова помощ от Съюза въз основа на член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламента за ООП.
  От друга страна, допустимостта на плащания от взаимоспомагателни фондове за производители, които са претърпели сериозен спад в доходите в резултат на неблагоприятни пазарни условия, следва да не бъде отказана единствено с мотива, че общата стойност на предлаганата на пазара продукция на организацията на производители / асоциацията на организации на производители не е намалена или не е достатъчно намалена. Необходимо е да се направи оценка за всеки отделен случай, като се отчитат индивидуалните обстоятелства на организациите на производители, асоциациите на организации на производители и техните членове, както и пазарните условия, които са довели до сериозния спад в доходите.
  В Регламент (ЕС) No 1305/2013 се предвижда, че компенсация за земеделските стопани от конкретен сектор се предоставя само в надлежно обосновани случаи и когато спадът в доходите надхвърля праг от най-малко 20 % от средногодишния доход на отделния земеделски стопанин за предходния тригодишен период или усреднената сума за три години на база предходния петгодишен период, като се изключват годините с най-високия и най-ниския показател. В Регламента за ООП не се съдържат такива прагове.
  С оглед на еднообразното и недискриминационно прилагане на мерките държавите членки могат да възприемат подобен подход на определения в Регламент (ЕС) No 1305/2013 и да предоставят подпомагане за попълване на взаимоспомагателните фондове, когато спадът в доходите на организацията на производители (т.е. стойността на предлаганата на пазара продукция за всеки продукт) в зависимост от конкретната ситуация (например спад в доходите на всички членуващи производители или други ситуации) превишава 20 % от доходите, определени от държавите членки, през предходния тригодишен период или усреднената сума за три години на база предходния петгодишен период, като се изключат годините с най-високия и най-ниския показател; |
| --- | --- |

б)

„сериозен спад в доходите“ – вместо доходите държавите членки могат да ползват стойността на предлаганата на пазара продукция на организацията на производители или асоциацията на организации на производители, ако някои или всички членуващи производители или членове на асоциация на организации на производители търпят сериозен спад в своите доходи. За тази цел стойността на предлаганата на пазара продукция може да се изчисли въз основа на цените „франко организацията на производители“ и за всеки продукт. Това обаче не означава, че при установяването на подробни правила относно подпомагането на взаимоспомагателните фондове следва да не се взема предвид спадът в доходите на отделния производител.

Необходимо е да се обърне специално внимание на случаите, при които само част от производителите, които са членове на организацията на производители, или част от членовете на асоциация на организации на производители са претърпели сериозен спад в доходите, например когато неблагоприятните пазарни условия се отнасят само за част от продуктите, за които организацията на производители или асоциацията на организации на производители е призната. При тези обстоятелства плащания от взаимоспомагателния фонд за онези производители, които не са претърпели сериозен спад в доходите в резултат на неблагоприятни пазарни условия, не биха отговаряли на изискванията за финансова помощ от Съюза въз основа на член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламента за ООП.

От друга страна, допустимостта на плащания от взаимоспомагателни фондове за производители, които са претърпели сериозен спад в доходите в резултат на неблагоприятни пазарни условия, следва да не бъде отказана единствено с мотива, че общата стойност на предлаганата на пазара продукция на организацията на производители / асоциацията на организации на производители не е намалена или не е достатъчно намалена. Необходимо е да се направи оценка за всеки отделен случай, като се отчитат индивидуалните обстоятелства на организациите на производители, асоциациите на организации на производители и техните членове, както и пазарните условия, които са довели до сериозния спад в доходите.

В Регламент (ЕС) No 1305/2013 се предвижда, че компенсация за земеделските стопани от конкретен сектор се предоставя само в надлежно обосновани случаи и когато спадът в доходите надхвърля праг от най-малко 20 % от средногодишния доход на отделния земеделски стопанин за предходния тригодишен период или усреднената сума за три години на база предходния петгодишен период, като се изключват годините с най-високия и най-ниския показател. В Регламента за ООП не се съдържат такива прагове.

С оглед на еднообразното и недискриминационно прилагане на мерките държавите членки могат да възприемат подобен подход на определения в Регламент (ЕС) No 1305/2013 и да предоставят подпомагане за попълване на взаимоспомагателните фондове, когато спадът в доходите на организацията на производители (т.е. стойността на предлаганата на пазара продукция за всеки продукт) в зависимост от конкретната ситуация (например спад в доходите на всички членуващи производители или други ситуации) превишава 20 % от доходите, определени от държавите членки, през предходния тригодишен период или усреднената сума за три години на база предходния петгодишен период, като се изключат годините с най-високия и най-ниския показател;

| в) | „неблагоприятни пазарни условия“ – това понятие следва да се отнася за обективно съществуваща на пазара ситуация за определен продукт, която води до спад на доходите на членуващи производители. Спад с повече от 20 % от средната цена на съответния продукт през предходния тригодишен период или усреднената сума за три години на база предходния петгодишен период, като се изключват годините с най-високия и най-ниския показател, би могъл да сочи наличието на неблагоприятни пазарни условия. Неблагоприятните пазарни условия може да бъдат определени и въз основа на промяна в представителната пазарна цена на съответните продукти или с помощта на размера на подпомагането за изтеглени от пазара продукти (вж. точка 7, буква б) по-долу). |
| --- | --- |

в)

„неблагоприятни пазарни условия“ – това понятие следва да се отнася за обективно съществуваща на пазара ситуация за определен продукт, която води до спад на доходите на членуващи производители. Спад с повече от 20 % от средната цена на съответния продукт през предходния тригодишен период или усреднената сума за три години на база предходния петгодишен период, като се изключват годините с най-високия и най-ниския показател, би могъл да сочи наличието на неблагоприятни пазарни условия. Неблагоприятните пазарни условия може да бъдат определени и въз основа на промяна в представителната пазарна цена на съответните продукти или с помощта на размера на подпомагането за изтеглени от пазара продукти (вж. точка 7, буква б) по-долу).

| 7. | Също така може да се използват следните примери за съответни фактори и ситуации, за да се установи дали плащания от взаимоспомагателни фондове отговарят на условията за финансова помощ от Съюза под формата на вноски за попълването на взаимоспомагателния фонд.






  а) | Нарастване на производствените разходи, което води до сериозен спад на доходите
  Нарастване на производствените разходи (например увеличение на цените на торове, което може да причини нарастване на разходите на засегнатите производители) може да доведе до загуба на доходи, когато поради неблагоприятни пазарни условия това нарастване на производствените разходи не може да бъде прехвърлено върху клиентите под формата на увеличение на цената.
  Държавите членки биха могли да разработят стандартна методика за оценяване на дела на производствените разходи в крайната цена на продукта чрез ориентация по производството, като по този начин доказват увеличението на цената.
  Плащанията от взаимоспомагателни фондове биха могли да бъдат извършвани — ако са изпълнени всички останали условия — към производители, за които е доказано, че делът на производствените разходи като част от цената „франко организацията на производители“ на съответния продукт се е увеличил с поне 20 %.
  Доказателствата в подкрепа на намалението на доходите, причинено от нарастването на производствените разходи, следва да се основават на пазарни и счетоводни данни, удостоверени от публичен или частен независим квалифициран орган или експерт в съответната област, като тяхната точност и надеждност трябва да бъдат проверявани от държавата членка, така че да бъдат удовлетворени условията на Регламента за ООП за допустимост на предоставяната на взаимоспомагателните фондове финансова помощ от Съюза. |
| --- | --- | --- |

7.

а)

Нарастване на производствените разходи, което води до сериозен спад на доходите

Нарастване на производствените разходи (например увеличение на цените на торове, което може да причини нарастване на разходите на засегнатите производители) може да доведе до загуба на доходи, когато поради неблагоприятни пазарни условия това нарастване на производствените разходи не може да бъде прехвърлено върху клиентите под формата на увеличение на цената.

Държавите членки биха могли да разработят стандартна методика за оценяване на дела на производствените разходи в крайната цена на продукта чрез ориентация по производството, като по този начин доказват увеличението на цената.

Плащанията от взаимоспомагателни фондове биха могли да бъдат извършвани — ако са изпълнени всички останали условия — към производители, за които е доказано, че делът на производствените разходи като част от цената „франко организацията на производители“ на съответния продукт се е увеличил с поне 20 %.

Доказателствата в подкрепа на намалението на доходите, причинено от нарастването на производствените разходи, следва да се основават на пазарни и счетоводни данни, удостоверени от публичен или частен независим квалифициран орган или експерт в съответната област, като тяхната точност и надеждност трябва да бъдат проверявани от държавата членка, така че да бъдат удовлетворени условията на Регламента за ООП за допустимост на предоставяната на взаимоспомагателните фондове финансова помощ от Съюза.

| б) | Максимален размер на подпомагането за изтеглени от пазара продукти като основа за установяване дали има спад на цената на пазара
  Максималният размер на подпомагането за изтеглени от пазара продукти, определен в член 45, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 и приложение IV към посочения регламент, може да се използва като основа за установяване на спада на цената на пазара. Т.е. „прагът за задействане“ на взаимоспомагателните фондове може да бъде установен, като представителната цена на всеки съответен продукт се сравнява с пазарната цена. Ако действителната пазарна цена е по-ниска с поне 20 % от максималния размер на подпомагането, определен в приложение IV от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891, прагът на задействане е достигнат. Държавите членки следва да проверят дали въздействието на спада на цените продължава достатъчно дълго, за да се причини сериозен спад в доходите.IV от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891, прагът на задействане е достигнат. Държавите членки следва да проверят дали въздействието на спада на цените продължава достатъчно дълго, за да се причини сериозен спад в доходите. |
| --- | --- |

б)

Максимален размер на подпомагането за изтеглени от пазара продукти като основа за установяване дали има спад на цената на пазара

Максималният размер на подпомагането за изтеглени от пазара продукти, определен в член 45, параграф 1 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 и приложение IV към посочения регламент, може да се използва като основа за установяване на спада на цената на пазара. Т.е. „прагът за задействане“ на взаимоспомагателните фондове може да бъде установен, като представителната цена на всеки съответен продукт се сравнява с пазарната цена. Ако действителната пазарна цена е по-ниска с поне 20 % от максималния размер на подпомагането, определен в приложение IV от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891, прагът на задействане е достигнат. Държавите членки следва да проверят дали въздействието на спада на цените продължава достатъчно дълго, за да се причини сериозен спад в доходите.IV от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891, прагът на задействане е достигнат. Държавите членки следва да проверят дали въздействието на спада на цените продължава достатъчно дълго, за да се причини сериозен спад в доходите.

ДОПУСТИМИ РАЗХОДИ — ВИДОВЕ РАЗХОДИ, ОБХВАНАТИ ОТ МЯРКАТА ЗА ВЗАИМОСПОМАГАТЕЛНИТЕ ФОНДОВЕ

| 8. | За да отговарят на условията за финансова помощ от Съюза, се препоръчва съответният взаимоспомагателен фонд да:






  а) | има прозрачна политика по отношение на плащанията, внесени въз взаимоспомагателния фонд, и компенсациите, изплатени от него; |
| --- | --- | --- |

8.

а)

има прозрачна политика по отношение на плащанията, внесени въз взаимоспомагателния фонд, и компенсациите, изплатени от него;

| б) | има ясни правила за определяне на отговорностите за всички възникнали задължения; |
| --- | --- |

б)

има ясни правила за определяне на отговорностите за всички възникнали задължения;

| в) | е акредитиран от компетентния орган в съответствие с националното законодателство. |
| --- | --- |

в)

е акредитиран от компетентния орган в съответствие с националното законодателство.

| 9. | Видове разходи, обхванати от мярката за взаимоспомагателните фондове:






  а) | административните разходи във връзка със създаването на взаимоспомагателния фонд, които освен други разходи за управлението на фонда (за срока на съществуването на фонда, т.е. най-много 5 години) следва да обхващат и таксите за регистрация, разходите за персонала и постоянните общи разходи; и |
| --- | --- | --- |

9.

а)

административните разходи във връзка със създаването на взаимоспомагателния фонд, които освен други разходи за управлението на фонда (за срока на съществуването на фонда, т.е. най-много 5 години) следва да обхващат и таксите за регистрация, разходите за персонала и постоянните общи разходи; и

| б) | финансови вноски съгласно член 32, параграф 1, буква а) от Регламента за ООП за попълване на взаимоспомагателните фондове след изплащане на обезщетения на членуващите производители, които търпят сериозен спад в техните нетни доходи (5) в резултат на неблагоприятни пазарни условия. Попълването следва да се извърши чрез оперативния фонд. Финансовите вноски за попълване на взаимоспомагателния фонд биха се превърнали в специална част на оперативния фонд. |
| --- | --- |

б)

финансови вноски съгласно член 32, параграф 1, буква а) от Регламента за ООП за попълване на взаимоспомагателните фондове след изплащане на обезщетения на членуващите производители, които търпят сериозен спад в техните нетни доходи (5) в резултат на неблагоприятни пазарни условия. Попълването следва да се извърши чрез оперативния фонд. Финансовите вноски за попълване на взаимоспомагателния фонд биха се превърнали в специална част на оперативния фонд.

| 10. | Съгласно член 40 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 държавите членки „могат да определят тавани за сумите, които могат да бъдат получени от организация на производители като подпомагане, свързано с взаимоспомагателните фондове“. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Държавите членки следва да не допускат свръхкомпенсиране в резултат от комбиниране на мярката за взаимоспомагателните фондове с други инструменти за подпомагане на равнище на Съюза и на национално равнище или частни застрахователни схеми, като извършват проверките и мерките, посочени в член 34 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/892 на Комисията (6). Презастраховането на взаимоспомагателните фондове не е допустимо за подпомагане от Европейския фонд за гарантиране на земеделието. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Подпомагането за административните разходи по създаване на взаимоспомагателния фонд се разпределя така, че да намалява прогресивно за период от максимум три години. Общият размер на подпомагането, който включва както финансовата помощ от Съюза, така и вноската на организацията на производители, не може да надхвърля съответно 5 %, 4 % или 2 % от вноската на организацията на производители към взаимоспомагателния фонд съответно през втората и третата година от функционирането му. Дадена организация на производители може да получи подпомагане за административните разходи по създаване на взаимоспомагателни фондове само веднъж и само в рамките на първите три години от функционирането на взаимоспомагателния фонд. Когато дадена организация на производители иска подпомагане едва през втората или третата година от функционирането на взаимоспомагателния фонд, подпомагането трябва да е 4 % или 2 % от вноската на организацията на производители във взаимоспомагателния фонд съответно през втората и третата година от функционирането му. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Финансовите вноски за попълване на взаимоспомагателните фондове следва да обхванат следните позиции:






  а) | сумите, изплатени от взаимоспомагателния фонд като финансово обезщетение на членуващи производители, които търпят сериозен спад в своите доходи в резултат на неблагоприятни пазарни условия. За тази цел държавите членки следва да не правят разграничение дали изплатените на членуващите производители компенсационни суми произхождат от оперативния капитал, основния капител или други средства на взаимоспомагателния фонд, включително търговски кредити, взети от взаимоспомагателния фонд за компенсиране на членуващите производители, щом като са изпълнени условията от Регламента за ООП и когато други ресурси на взаимоспомагателния фонд не са достатъчни, за да се предоставят необходимите обезщетения (вж. член 33, параграф 3, последна алинея от Регламента за ООП); |
| --- | --- | --- |

13.

а)

сумите, изплатени от взаимоспомагателния фонд като финансово обезщетение на членуващи производители, които търпят сериозен спад в своите доходи в резултат на неблагоприятни пазарни условия. За тази цел държавите членки следва да не правят разграничение дали изплатените на членуващите производители компенсационни суми произхождат от оперативния капитал, основния капител или други средства на взаимоспомагателния фонд, включително търговски кредити, взети от взаимоспомагателния фонд за компенсиране на членуващите производители, щом като са изпълнени условията от Регламента за ООП и когато други ресурси на взаимоспомагателния фонд не са достатъчни, за да се предоставят необходимите обезщетения (вж. член 33, параграф 3, последна алинея от Регламента за ООП);

| б) | лихвите по взети от взаимоспомагателния фонд търговски кредити, предназначени да покрият плащането на финансовото обезщетение от взаимоспомагателния фонд на земеделските стопани при недостиг на наличните във фонда средства, за да се удовлетворят исканията за обезщетения (вж. чл. 33, параграф 3, последната алинея от Регламента за ООП). |
| --- | --- |

б)

лихвите по взети от взаимоспомагателния фонд търговски кредити, предназначени да покрият плащането на финансовото обезщетение от взаимоспомагателния фонд на земеделските стопани при недостиг на наличните във фонда средства, за да се удовлетворят исканията за обезщетения (вж. чл. 33, параграф 3, последната алинея от Регламента за ООП).

| 14. | Началният основен капитал на взаимоспомагателния фонд, от който се изплащат обезщетенията би могъл, ако условията са изпълнени, да се финансира от програмата за развитие на селските райони (член 39 от Регламент (ЕС) No 1305/2013). В такива случаи държавите членки следва да се уверят, че се избягва двойно финансиране. |
| --- | --- |

14.

| 15. | С оглед на прозрачността и правната сигурност държавите членки следва да определят правилата за създаване и управление на взаимоспомагателния фонд, по-специално за отпускането на компенсаторни плащания и допустимостта на организацията на производители или асоциацията на организации на производители (7), както и за управление и мониторинг на спазването на тези правила в съответствие с членове 26 и 27 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/892. Освен това държавите членки могат да изискат разпоредбите на взаимоспомагателния фонд да предвиждат санкции в случай на небрежност от страна на самите членуващи производители на организацията на производители или членове на асоциацията на организации на производители, като част от устава на организацията на производители или на тяхната асоциация. |
| --- | --- |

15.

БЕНЕФИЦИЕРИ НА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ОТ СЪЮЗА

| 16. | Бенефициерите на финансовата помощ от Съюза следва да бъдат организации на производители и асоциации на организации на производители, според приложимото в съответната държава членка (8). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Дадена организация на производители или асоциация на организации на производители може да вземе решение да изплати обезщетение само на един от членовете си (или, ако е призната за няколко продукта, само на производителите на съответния продукт) или на част от членуващите производители на организации на производители или членове на асоциации на организации на производители. |
| --- | --- |

17.

ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА — РАЗМЕР НА ФИНАНСОВАТА ПОМОЩ ОТ СЪЮЗА

| 18. | Финансовата помощ от Съюза покрива административните разходи, описани в точка 9, буква а), и 50 % (9) от допустимите разходи (действително направените разходи) съгласно член 34, параграф 1 от Регламента за ООП. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Препоръчва се държавите членки да ограничат разходите, за които е допустимо подпомагане, като прилагат следните тавани:






  а) | тавани за всеки отделен взаимоспомагателен фонд; |
| --- | --- | --- |

19.

а)

тавани за всеки отделен взаимоспомагателен фонд;

| б) | подходящи единични (10) тавани. |
| --- | --- |

б)

подходящи единични (10) тавани.

АДМИНИСТРАТИВНО И ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ

| 20. | Съгласно член 36, параграф 2 от Регламента за ООП и член 27 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 държавите членки изготвят национални стратегии за устойчиви оперативни програми, които включват, наред с другото, избраните за сектора приоритети и баланс на мерките/действията под формата на максимални проценти от оперативния фонд, които могат да бъдат изразходвани за индивидуална мярка/действие.
  Балансът е от значение най-вече при управлението на риска. Следва да се определи минимална критична маса (например организации на производители с минимален брой членове), необходима, за да се задвижи инструментът за управление на риска, да се компенсират производителите и да се поддържат вноските на производителите на разумно равнище (11).
  Същевременно следва да се осигури необходимата съгласуваност между различните схеми в рамките на общата селскостопанска политика и да се изключва двойно финансиране по различни кризисни мерки. Така например организация на производители или асоциация на организации на производители не следва да компенсира членуващите производители за изтегляния от пазара на продукти, за които са изплатени обезщетения от взаимоспомагателен фонд въз основа на сериозен спад в доходите. Продуктите, за които са изплатени обезщетения от взаимоспомагателен фонд, могат обаче да бъдат продавани на пазара или преработвани. |
| --- | --- |

20.

Балансът е от значение най-вече при управлението на риска. Следва да се определи минимална критична маса (например организации на производители с минимален брой членове), необходима, за да се задвижи инструментът за управление на риска, да се компенсират производителите и да се поддържат вноските на производителите на разумно равнище (11).

Същевременно следва да се осигури необходимата съгласуваност между различните схеми в рамките на общата селскостопанска политика и да се изключва двойно финансиране по различни кризисни мерки. Така например организация на производители или асоциация на организации на производители не следва да компенсира членуващите производители за изтегляния от пазара на продукти, за които са изплатени обезщетения от взаимоспомагателен фонд въз основа на сериозен спад в доходите. Продуктите, за които са изплатени обезщетения от взаимоспомагателен фонд, могат обаче да бъдат продавани на пазара или преработвани.

| 21. | Държавите членки следва да ограничат срока на търговските кредити до срока на съответната оперативна програма. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Държавите членки могат да определят специални правила относно вноската, която всеки производител, членуващ в организация на производители, или член на асоциацията на организации на производители, или самата организация на производители или самата асоциация на организация на производители следва да внесе във фонда, както и интервалите за плащанията. Така например вноската, която трябва да се плати от даден производител, членуващ в организация на производители, или член на асоциацията на организации на производители, или самата организация на производители или самата асоциация на организация на производители, би могла да бъде адаптирана наред с другото въз основа на предварителна оценка на риска, средния доход и размера на организацията на производители или асоциацията. След като се установят такива изисквания, те следва да бъдат включени в устава на организацията на производители или асоциацията на организации на производители. Държавата членка носи отговорност да осигури правилното насочване на мярката и приспособяването ѝ в съответствие със стратегическия ѝ подход въз основа на SWOT анализа/определянето на нуждите в националната стратегия. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Даден взаимоспомагателен фонд, който отговаря на условията за подпомагане по член 33, параграф 3, първа алинея от Регламента за ООП, може да поеме други функции, като например предоставянето на кредити за членуващите производители. Тъй като производителите правят вноски към съвместен запас от ресурси, който да се използва за справяне с кризи, за членуващите производители може да има стимул да внесат допълнителни суми, от които да се образува допълнителна група от колективни активи, от която може да им се предоставят кредити. Ако взаимоспомагателният фонд се използва и за други цели, различни от изплащане на обезщетения на членуващите производители съгласно член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламента за ООП, ресурсите, предоставени на взаимоспомагателния фонд за други цели, следва да бъдат ясно разграничени (например да се държат в отделни сметки) от дяловия капитал/ресурсите на взаимоспомагателния фонд, които биха се използвали в случай на криза (подобно на принципите, посочени в член 16 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 по отношение на членовете, които не са производители). Само сумите, които са специално предвидени за изплащане на обезщетения при сериозна загуба на доходи поради неблагоприятни пазарни условия, следва да бъдат заделени и да се считат за основа за изчисляване на интензитета на публичната помощ. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Би могло да се разрешат вноски към дяловия капитал на взаимоспомагателния фонд, които се правят от частни субекти, които не са членуващи производители (например членове на организациите на производители, които не са производители). Членове на организациите на производители, които не са производители, биха могли да правят вноски, но нямат право да получат обезщетение или възстановяване от взаимоспомагателния фонд. Във всеки случай обезщетение от взаимоспомагателния фонд би могло да се изплаща само на членуващите производители като крайни бенефициери на схемата за помощ на Съюза в сектора на плодовете и зеленчуците, като при това не изглежда да са необходими ограничения по отношение на вноските в наличния капитал (12). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Държавите членки може да предвиждат възможността след определен брой години производители, членуващи в организация на производители, или членове на асоциации на организации на производители да получат обратно част от вноските си към взаимоспомагателния фонд, ако фондът не е бил използван за компенсиране на членуващи производители съгласно член 33, параграф 3, първа алинея, буква г) от Регламента за ООП и събраните средства се са били изразходени. Държавите членки и организациите на производители носят отговорност да установят подходящи и прозрачни правила за тази цел. |
| --- | --- |

25.

КОНТРОЛ И МОНИТОРИНГ

| 26. | Държавите членки следва да направят така, че мярката за взаимоспомагателните фондове се подлага на същите проверки като другите мерки и действия в рамките на оперативните програми. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Организациите на производители следва да обърнат специално внимание на документацията, която трябва да се води във връзка с прилагането на мярката за взаимоспомагателните фондове, по-специално във връзка с:






  а) | включването на тази мярка в оперативната програма или нейното изменение; |
| --- | --- | --- |

27.

а)

включването на тази мярка в оперативната програма или нейното изменение;

| б) | оценката, която доведе до изплащането на обезщетение от взаимоспомагателния фонд (например как е бил установен и изчислен сериозният спад в доходите, кои продукти са засегнати, как се осигурява съгласуването с пазарната цена на цената „франко организацията на производители“ и т.н.); |
| --- | --- |

б)

оценката, която доведе до изплащането на обезщетение от взаимоспомагателния фонд (например как е бил установен и изчислен сериозният спад в доходите, кои продукти са засегнати, как се осигурява съгласуването с пазарната цена на цената „франко организацията на производители“ и т.н.);

| в) | членовете, производството, крайното местоназначение на продукцията и периода, обхванат от тази мярка; |
| --- | --- |

в)

членовете, производството, крайното местоназначение на продукцията и периода, обхванат от тази мярка;

| г) | вноската на организацията на производители за попълването на взаимоспомагателния фонд и редовните вноски на нейните членове към взаимоспомагателния фонд. |
| --- | --- |

г)

вноската на организацията на производители за попълването на взаимоспомагателния фонд и редовните вноски на нейните членове към взаимоспомагателния фонд.

| 28. | Тази документация следва да бъде проверена от държавата членка към момента на одобряване на изменението на оперативната програма и към момента на искането за плащане. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Наред с тези проверки държавите членки следва да обърнат специално внимание на риска от свръхкомпенсиране и двойно финансиране. |
| --- | --- |

29.

ГОДИШНИ ОТЧЕТИ ОТ ГРУПИТЕ ПРОИЗВОДИТЕЛИ, ОРГАНИЗАЦИИТЕ НА ПРОИЗВОДИТЕЛИ И АСОЦИАЦИИТЕ НА ОРГАНИЗАЦИИ НА ПРОИЗВОДИТЕЛИ

| 30. | Информацията, свързана с взаимоспомагателния фонд, следва да се попълни в таблици 3.2 и 4.1 в приложение II към Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/892. I към Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/892. |
| --- | --- |

30.

Съставено в Брюксел на 30 септември 2019 година.

За Комисията

Phil HOGAN

Член на Комисията

---

(1)  Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671).

1

(2)  Делегиран регламент (ЕС) 2017/891 на Комисията от 13 март 2017 г. за допълване на Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци, за допълване на Регламент (ЕС) No 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на санкциите, приложими в посочените сектори, и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията (ОВ L 138, 25.5.2017 г., стр. 4).

2

(3)  Регламент (ЕС) 2017/2393 на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2017 г. за изменение на Регламент (ЕС) No 1305/2013 относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), Регламент (ЕС) No 1306/2013 относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика, Регламент (ЕС) No 1307/2013 за установяване на правила за директни плащания за земеделски стопани по схеми за подпомагане в рамките на общата селскостопанска политика, Регламент (ЕС) No 1308/2013 за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и Регламент (ЕС) No 652/2014 за установяване на разпоредби за управлението на разходите, свързани с хранителната верига, здравеопазването на животните и хуманното отношение към тях, здравето на растенията и растителния репродуктивен материал (ОВ L 350, 29.12.2017 г., стр. 15).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 487).

4

(5)  Например при нарастване на производствените разходи е възможно да се увеличат и доходите, но нетните доходи може да намалеят.

5

(6)  Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/892 на Комисията от 13 март 2017 г. за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (ОВ L 138, 25.5.2017 г., стр. 57).

6

(7)  Например организацията на производители или асоциацията да има минимален размер, за да бъде допустима за подпомагане.

7

(8)  Например съгласно допълнителните условия, определени в националната стратегия.

8

(9)  Финансова помощ от Съюза за оперативните фондове.

9

(10)  Организация на производители, нейни членове, продукти и т.н.

10

(11)  Като се извършват проверките и мерките, посочени в членове 26 и 27 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/892.

11

(12)  Вж. член 16 от Делегиран регламент (ЕС) 2017/891.

12

---