# Europeiska unionens L 194/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 194 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången22 juli 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 194

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången22 juli 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om provisorisk tillämpning av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2019/1245 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 18 juli 2019 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2019/373 (Atalanta/2/2019) | 2 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2019/1246 av den 23 november 2018 om påstått statligt stöd SA.35905 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) – Belgien – Koncessionshavare verksamma i Antwerpens hamn
  [delgivet med nr C(2018) 7690]

   (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1247 av den 19 juli 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2019) 5533]

   (
  1
  ) | 27 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om provisorisk tillämpning av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

1

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2019/1245 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 18 juli 2019 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2019/373 (Atalanta/2/2019)

2

*

Kommissionens beslut (EU) 2019/1246 av den 23 november 2018 om påstått statligt stöd SA.35905 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) – Belgien – Koncessionshavare verksamma i Antwerpens hamn
  [delgivet med nr C(2018) 7690]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 7690]

1

4

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1247 av den 19 juli 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2019) 5533]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 5533]

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 194/1

---

Meddelande om provisorisk tillämpning av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1)

Europeiska unionen och Unionen Komorerna har anmält att de har slutfört de förfaranden som krävs för provisorisk tillämpning av interimsavtalet om upprättande av en ram för ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan stater i östra och södra Afrika, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, i enlighet med artikel 62 i det avtalet. Således är avtalet provisoriskt tillämpligt från och med den 7 februari 2019 mellan Europeiska unionen och Unionen Komorerna.

---

(1)  
  EUT L 111, 24.4.2012, s. 2.

1

---

BESLUT

| 22.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 194/2

---

BESLUT (GUSP) 2019/1245 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 18 juli 2019

om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2019/373 (Atalanta/2/2019)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/851/Gusp av den 10 november 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (nedan kallad befälhavare för EU-styrkan). |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (nedan kallad befälhavare för EU-styrkan).

| (2) | Den 5 mars 2019 antog Kusp beslut (Gusp) 2019/373 (2) om utnämning av konteramiral Ricardo A. HERNÁNDEZ till befälhavare för EU-styrkan. |
| --- | --- |

(2)

Den 5 mars 2019 antog Kusp beslut (Gusp) 2019/373 (2) om utnämning av konteramiral Ricardo A. HERNÁNDEZ till befälhavare för EU-styrkan.

| (3) | EU:s insatschef har rekommenderat att konteramiral Armando Paolo SIMI ska utnämnas till ny befälhavare för EU-styrkan från och med den 23 juli 2019. |
| --- | --- |

(3)

EU:s insatschef har rekommenderat att konteramiral Armando Paolo SIMI ska utnämnas till ny befälhavare för EU-styrkan från och med den 23 juli 2019.

| (4) | Den 24 juni 2019 ställde sig Europeiska unionens militära kommitté bakom denna rekommendation. |
| --- | --- |

(4)

Den 24 juni 2019 ställde sig Europeiska unionens militära kommitté bakom denna rekommendation.

| (5) | Beslut (Gusp) 2019/373 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (Gusp) 2019/373 bör därför upphävas.

| (6) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Konteramiral Armando Paolo SIMI utnämns härmed till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) från och med den 23 juli 2019.

Artikel 2

Beslut (Gusp) 2019/373 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 23 juli 2019.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2019.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

S. FROM-EMMESBERGER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2019/373 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 5 mars 2019 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2018/925 (Atalanta/1/2019) (EUT L 68, 8.3.2019, s. 7).

2

---

| 22.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 194/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 194/4

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2019/1246

av den 23 november 2018

om påstått statligt stöd SA.35905 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) – Belgien – Koncessionshavare verksamma i Antwerpens hamn

[delgivet med nr C(2018) 7690]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda bestämmelser ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 17 december 2012 mottog kommissionen ett klagomål som getts in av Katoen Natie NV (nedan kallad klaganden eller KN) om påstått statligt stöd som Belgien beviljat två terminalkoncessionshavare verksamma i Antwerpens hamn, nämligen PSA Antwerp NV (nedan kallad PSA) (2) och Antwerp Gateway NV (nedan kallad AG). Den 4 och 7 januari 2013 lämnade klaganden ytterligare information till kommissionens avdelningar om det påstådda statliga stödet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2012 mottog kommissionen ett klagomål som getts in av Katoen Natie NV (nedan kallad klaganden eller KN) om påstått statligt stöd som Belgien beviljat två terminalkoncessionshavare verksamma i Antwerpens hamn, nämligen PSA Antwerp NV (nedan kallad PSA) (2) och Antwerp Gateway NV (nedan kallad AG). Den 4 och 7 januari 2013 lämnade klaganden ytterligare information till kommissionens avdelningar om det påstådda statliga stödet.

klaganden

KN

PSA

2

AG

| (2) | Den 29 januari 2013 skickade kommissionen klagomålet till Belgien för synpunkter. Genom en skrivelse av den 8 april 2013 informerade Belgien kommissionens avdelningar om att den åtgärd som klagomålet avsåg enligt Belgiens uppfattning inte utgjorde olagligt stöd. Belgien inkom med kompletterande uppgifter den 11 juli 2013. |
| --- | --- |

(2)

Den 29 januari 2013 skickade kommissionen klagomålet till Belgien för synpunkter. Genom en skrivelse av den 8 april 2013 informerade Belgien kommissionens avdelningar om att den åtgärd som klagomålet avsåg enligt Belgiens uppfattning inte utgjorde olagligt stöd. Belgien inkom med kompletterande uppgifter den 11 juli 2013.

| (3) | Genom en skrivelse av den 12 juli 2013 begärde kommissionens avdelningar sedan ytterligare information från Belgien, vilken Belgien svarade på den 2 september 2013. Till följd av begäran från kommissionens avdelningar den 4 mars 2014 lämnade Belgien ytterligare förtydliganden den 6 mars 2014, den 1 och 24 april 2014 samt den 19 maj 2014. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 12 juli 2013 begärde kommissionens avdelningar sedan ytterligare information från Belgien, vilken Belgien svarade på den 2 september 2013. Till följd av begäran från kommissionens avdelningar den 4 mars 2014 lämnade Belgien ytterligare förtydliganden den 6 mars 2014, den 1 och 24 april 2014 samt den 19 maj 2014.

| (4) | Den 11 augusti 2014 skickade kommissionens avdelningar en skrivelse med en preliminär bedömning till klaganden där det fastställdes att den åtgärd som klagomålet avsåg inte utgjorde statligt stöd vid första anblicken. I samma skrivelse översändes Belgiens synpunkter på klagomålet till klaganden. |
| --- | --- |

(4)

Den 11 augusti 2014 skickade kommissionens avdelningar en skrivelse med en preliminär bedömning till klaganden där det fastställdes att den åtgärd som klagomålet avsåg inte utgjorde statligt stöd vid första anblicken. I samma skrivelse översändes Belgiens synpunkter på klagomålet till klaganden.

| (5) | Genom en skrivelse av den 9 september 2014 ifrågasatte klaganden kommissionens preliminära bedömning och informerade kommissionen om nya omständigheter i ärendet. Den 7 januari 2015 lämnade Belgien synpunkter på de nya omständigheter som klaganden angett. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 9 september 2014 ifrågasatte klaganden kommissionens preliminära bedömning och informerade kommissionen om nya omständigheter i ärendet. Den 7 januari 2015 lämnade Belgien synpunkter på de nya omständigheter som klaganden angett.

| (6) | Genom en skrivelse av den 18 januari 2016 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som fastställs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Efter att förfarandet hade inletts inkom Belgien med synpunkter den 15 mars 2016. Kommissionens beslut att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) den 18 mars 2016. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 18 januari 2016 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som fastställs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Efter att förfarandet hade inletts inkom Belgien med synpunkter den 15 mars 2016. Kommissionens beslut att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) den 18 mars 2016. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.

EUF-fördraget

beslutet att inleda förfarandet

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (7) | Mellan den 18 april och den 3 maj 2016 inkom tre berörda parter med synpunkter till kommissionens avdelningar. Den 20 maj 2016 översände kommissionen de berörda parternas synpunkter till Belgien. De belgiska myndigheterna svarade på synpunkterna den 15 juni 2016. |
| --- | --- |

(7)

Mellan den 18 april och den 3 maj 2016 inkom tre berörda parter med synpunkter till kommissionens avdelningar. Den 20 maj 2016 översände kommissionen de berörda parternas synpunkter till Belgien. De belgiska myndigheterna svarade på synpunkterna den 15 juni 2016.

| (8) | Den 23 juni 2016 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 19 och 29 augusti 2016. |
| --- | --- |

(8)

Den 23 juni 2016 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 19 och 29 augusti 2016.

| (9) | Den 10 oktober 2016 lämnade AG in dokumentation till kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Den 10 oktober 2016 lämnade AG in dokumentation till kommissionen.

| (10) | Den 20 oktober 2016 begärde kommissionen ytterligare information från de belgiska myndigheterna, vilken lämnades den 16 december 2016. |
| --- | --- |

(10)

Den 20 oktober 2016 begärde kommissionen ytterligare information från de belgiska myndigheterna, vilken lämnades den 16 december 2016.

| (11) | Den 20 februari 2017 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 21 mars 2017. |
| --- | --- |

(11)

Den 20 februari 2017 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 21 mars 2017.

| (12) | I anslutning till ett möte med kommissionen som hölls den 2 mars 2017 lämnade klaganden in en inlaga daterad den 2 mars 2017. |
| --- | --- |

(12)

I anslutning till ett möte med kommissionen som hölls den 2 mars 2017 lämnade klaganden in en inlaga daterad den 2 mars 2017.

| (13) | Den 7 mars 2017 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 5 och 20 april 2017. |
| --- | --- |

(13)

Den 7 mars 2017 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 5 och 20 april 2017.

| (14) | Genom skrivelser av den 4 augusti 2017 begärde kommissionen upplysningar från PSA och AG, vilka båda dessa inkom med den 15 september 2017. |
| --- | --- |

(14)

Genom skrivelser av den 4 augusti 2017 begärde kommissionen upplysningar från PSA och AG, vilka båda dessa inkom med den 15 september 2017.

| (15) | Den 13 november 2017 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 1, 4 och 14 december 2017. |
| --- | --- |

(15)

Den 13 november 2017 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 1, 4 och 14 december 2017.

| (16) | Den 16 juli 2018 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 18 och 27 juli och den 10 augusti 2018. |
| --- | --- |

(16)

Den 16 juli 2018 begärde kommissionen ytterligare information från Belgien, vilken lämnades den 18 och 27 juli och den 10 augusti 2018.

2.   BAKGRUNDSINFORMATION OCH BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

BAKGRUNDSINFORMATION OCH BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

| (17) | År 2004 ingick Antwerpens hamnmyndighet (Gemeentelijk Havenbedrijf Antwerpen, nedan kallad GHA) koncessionsavtal (4) med PSA och AG, till följd av offentlig upphandling, för en period av 42 år om tillhandahållande av tjänster avseende omlastning av containrar i hamnens nya Deurganckdok-terminal. |
| --- | --- |

(17)

År 2004 ingick Antwerpens hamnmyndighet (Gemeentelijk Havenbedrijf Antwerpen, nedan kallad GHA) koncessionsavtal (4) med PSA och AG, till följd av offentlig upphandling, för en period av 42 år om tillhandahållande av tjänster avseende omlastning av containrar i hamnens nya Deurganckdok-terminal.

GHA

4

| (18) | Avtalen omfattade minimitonnagekrav, som mättes i tjugofotsenheter (nedan kallade TEU), där syftet är att förhindra att koncessionshavarna inte nyttjar de tilldelade områdena. Minimitonnagekraven för Deurganckdok infördes successivt under en uppstartsfas som varade fram till 2012 (5), varpå fasta minimitonnagekrav skulle gälla. Om koncessionshavarna inte uppnådde de fastställda minimitonnagekraven hade de en avtalsenlig skyldighet att betala böter/ersättning till GHA. Koncessionerna kunde även avslutas före den tidsfrist som GHA fastställt vid uppenbart underutnyttjande från en koncessionshavares sida eller om en koncessionshavare gick i konkurs. |
| --- | --- |

(18)

Avtalen omfattade minimitonnagekrav, som mättes i tjugofotsenheter (nedan kallade TEU), där syftet är att förhindra att koncessionshavarna inte nyttjar de tilldelade områdena. Minimitonnagekraven för Deurganckdok infördes successivt under en uppstartsfas som varade fram till 2012 (5), varpå fasta minimitonnagekrav skulle gälla. Om koncessionshavarna inte uppnådde de fastställda minimitonnagekraven hade de en avtalsenlig skyldighet att betala böter/ersättning till GHA. Koncessionerna kunde även avslutas före den tidsfrist som GHA fastställt vid uppenbart underutnyttjande från en koncessionshavares sida eller om en koncessionshavare gick i konkurs.

TEU

5

| (19) | Containertrafiken längs linjen Hamburg–Le Havre (6) minskade med 15,8 % mellan 2008 och 2009. I de fem största hamnarna (Rotterdam, Antwerpen, Hamburg, Bremen och Le Havre) minskade trafiken längs linjen med 16,3 % (7). Den minskade trafiken var en konsekvens av den allmänna ekonomiska tillbakagång som hade noterats sedan 2008 (nedan kallad krisen) längs linjen Hamburg–Le Havre. Även i Antwerpen minskade den totala containertrafiken med 16,3 %. I Deurganckdok minskade trafiken med 38,6 % totalt (med 37,7 % för PSA och med 39,9 % för AG). PSA och AG kunde inte längre uppnå minimitonnagekraven, som fortsatte att höjas från år till år på grund av infasningsmekanismen. Därför hade de en avtalsenlig skyldighet att betala ersättning till GHA. Dock krävdes ingen ersättning in mellan 2009 och 2012. |
| --- | --- |

(19)

Containertrafiken längs linjen Hamburg–Le Havre (6) minskade med 15,8 % mellan 2008 och 2009. I de fem största hamnarna (Rotterdam, Antwerpen, Hamburg, Bremen och Le Havre) minskade trafiken längs linjen med 16,3 % (7). Den minskade trafiken var en konsekvens av den allmänna ekonomiska tillbakagång som hade noterats sedan 2008 (nedan kallad krisen) längs linjen Hamburg–Le Havre. Även i Antwerpen minskade den totala containertrafiken med 16,3 %. I Deurganckdok minskade trafiken med 38,6 % totalt (med 37,7 % för PSA och med 39,9 % för AG). PSA och AG kunde inte längre uppnå minimitonnagekraven, som fortsatte att höjas från år till år på grund av infasningsmekanismen. Därför hade de en avtalsenlig skyldighet att betala ersättning till GHA. Dock krävdes ingen ersättning in mellan 2009 och 2012.

6

7

krisen

| (20) | Till följd av en e-postkorrespondens mellan GHA och AG i december 2009 fördes diskussioner om att sänka de ursprungliga minimitonnagekraven. GHA föreslog från början att man skulle sänka de ursprungliga minimitonnagekraven i förhållande till den minskade trafik som hade noterats längs linjen Hamburg–Le Havre under året (dvs. 15,8 %) (8). Från och med februari 2011 påminde GHA PSA och AG upprepade gånger om att minimitonnagekraven inte var uppnådda och bad om deras synpunkter på det hela. I flera svar (9) framhöll PSA och AG att de var viktiga för hamnens utveckling (10) och antydde att de kunde flytta till andra hamnar (11). De framhöll även verkningarna av krisen. Dessutom ingav både PSA och AG rättsliga utlåtanden från sina rättsliga ombud, där det angavs varför ersättningsklausulerna inte var tillämpliga eller verkställbara (12). Både PSA och AG använde sedan dessa argument i skiljeförfaranden mot GHA (13). |
| --- | --- |

(20)

Till följd av en e-postkorrespondens mellan GHA och AG i december 2009 fördes diskussioner om att sänka de ursprungliga minimitonnagekraven. GHA föreslog från början att man skulle sänka de ursprungliga minimitonnagekraven i förhållande till den minskade trafik som hade noterats längs linjen Hamburg–Le Havre under året (dvs. 15,8 %) (8). Från och med februari 2011 påminde GHA PSA och AG upprepade gånger om att minimitonnagekraven inte var uppnådda och bad om deras synpunkter på det hela. I flera svar (9) framhöll PSA och AG att de var viktiga för hamnens utveckling (10) och antydde att de kunde flytta till andra hamnar (11). De framhöll även verkningarna av krisen. Dessutom ingav både PSA och AG rättsliga utlåtanden från sina rättsliga ombud, där det angavs varför ersättningsklausulerna inte var tillämpliga eller verkställbara (12). Både PSA och AG använde sedan dessa argument i skiljeförfaranden mot GHA (13).

8

9

10

11

12

13

| (21) | Såsom anges i skäl 1 ingav KN ett klagomål till kommissionen den 17 december 2012 om det uteblivna verkställandet av betalningar som PSA och AG skulle göra som ersättning för ouppnådda minimitonnagekrav. 1992 ingick GHA ett koncessionsavtal med KN. 1998 infördes minimitonnagekrav i koncessionsavtalet med KN. KN uppnådde inte minimitonnagekraven under 2009. GHA sänkte den ersättning som KN skulle betala enligt avtalet (precis som för andra terminaloperatörer i samband med krisen). Detta innebar att KN fick betala [7 500–9 000] euro för 2009 (och enbart för 2009) i stället för cirka [180 000–250 000] (*1) euro. |
| --- | --- |

(21)

Såsom anges i skäl 1 ingav KN ett klagomål till kommissionen den 17 december 2012 om det uteblivna verkställandet av betalningar som PSA och AG skulle göra som ersättning för ouppnådda minimitonnagekrav. 1992 ingick GHA ett koncessionsavtal med KN. 1998 infördes minimitonnagekrav i koncessionsavtalet med KN. KN uppnådde inte minimitonnagekraven under 2009. GHA sänkte den ersättning som KN skulle betala enligt avtalet (precis som för andra terminaloperatörer i samband med krisen). Detta innebar att KN fick betala [7 500–9 000] euro för 2009 (och enbart för 2009) i stället för cirka [180 000–250 000] (*1) euro.

*1

| (22) | Den 26 mars 2013 beslutade GHA att justera koncessionsavtalen med PSA och AG (nedan kallat beslutet från 2013). Beslutet från 2013 innefattade följande:

  Åtgärd 1 (tillämplig på PSA och AG) – se diagram
   (14)
  1 och 2 nedan: Åtgärd 1 (15) handlar om att minska den ersättning som PSA och AG ska betala för bristande uppnående av minimitonnagekraven med retroaktiv verkan från och med 2009 enligt den ”75/125-regel” som GHA fastställt. Enligt denna regel justerades minimitonnagekraven genom att motsvarande 125 % av den årliga tillväxten längs linjen Hamburg–Le Havre påfördes minimitonnagekraven för föregående år. Vid minskad trafik drogs 75 % av den årliga minskningen på linjen Hamburg–Le Havre av från föregående års minimitonnagekrav. Regeln innebär därför att PSA och AG måste prestera 25 % mer än sina motsvarigheter längs linjen Hamburg–Le Havre. 2008 års trafik i Deurganckdok används som referens vid fastställandet av de nya minimitonnagekraven för 2009. Denna ”överprestationsfaktor” på 25 % baseras på den tidigare prestationen vid Antwerpens hamn som, sett till den årliga trafikökningen, i genomsnitt och under en längre tid har varit 25 % mer än hamnarna i genomsnitt längs linjen Hamburg–Le Havre. Enbart med avseende på 2009 ledde genomförandet av åtgärd 1 till att minimitonnagekraven sänktes med 41,7 % (PSA) och med 29,7 % (AG), jämfört med de ursprungliga minimitonnagekraven för 2009. |
| --- | --- |

(22)

Den 26 mars 2013 beslutade GHA att justera koncessionsavtalen med PSA och AG (nedan kallat beslutet från 2013). Beslutet från 2013 innefattade följande:

beslutet från 2013

Åtgärd 1 (tillämplig på PSA och AG) – se diagram
   (14)
  1 och 2 nedan: Åtgärd 1 (15) handlar om att minska den ersättning som PSA och AG ska betala för bristande uppnående av minimitonnagekraven med retroaktiv verkan från och med 2009 enligt den ”75/125-regel” som GHA fastställt. Enligt denna regel justerades minimitonnagekraven genom att motsvarande 125 % av den årliga tillväxten längs linjen Hamburg–Le Havre påfördes minimitonnagekraven för föregående år. Vid minskad trafik drogs 75 % av den årliga minskningen på linjen Hamburg–Le Havre av från föregående års minimitonnagekrav. Regeln innebär därför att PSA och AG måste prestera 25 % mer än sina motsvarigheter längs linjen Hamburg–Le Havre. 2008 års trafik i Deurganckdok används som referens vid fastställandet av de nya minimitonnagekraven för 2009. Denna ”överprestationsfaktor” på 25 % baseras på den tidigare prestationen vid Antwerpens hamn som, sett till den årliga trafikökningen, i genomsnitt och under en längre tid har varit 25 % mer än hamnarna i genomsnitt längs linjen Hamburg–Le Havre. Enbart med avseende på 2009 ledde genomförandet av åtgärd 1 till att minimitonnagekraven sänktes med 41,7 % (PSA) och med 29,7 % (AG), jämfört med de ursprungliga minimitonnagekraven för 2009.

Åtgärd 1 (tillämplig på PSA och AG) – se diagram

14

1 och 2 nedan:

15

| (23) | Den 12 maj 2014 beslutade GHA följande:

  Åtgärd 2 – se diagram 2 nedan: Åtgärd 2 (16) handlar om att bibehålla den sänkta ersättningen (enligt 75/125-regeln) enbart för AG. |
| --- | --- |

(23)

Den 12 maj 2014 beslutade GHA följande:

Åtgärd 2 – se diagram 2 nedan: Åtgärd 2 (16) handlar om att bibehålla den sänkta ersättningen (enligt 75/125-regeln) enbart för AG.

Åtgärd 2 – se diagram 2 nedan:

16

| (24) | PSA betalade de bötesbelopp till GHA som hade sänkts till följd av den justering som gjordes av minimitonnagekraven enligt beslutet från 2013. PSA förbehöll dock sig rätten att bestrida betalningen genom att åberopa att den avtalsenliga ersättningsklausulen stred mot allmän ordning eftersom den var av en rent bestraffande karaktär och att verkställandet av böterna innebar rättighetsmissbruk från GHA:s sida. Den 2 maj 2016 begärde PSA att en skiljedomstol skulle fastställa att GHA skulle betala tillbaka den ersättning som PSA hade erlagt till följd av beslutet från 2013. Förfarandet hade ännu inte avgjorts när detta beslut antogs. |
| --- | --- |

(24)

PSA betalade de bötesbelopp till GHA som hade sänkts till följd av den justering som gjordes av minimitonnagekraven enligt beslutet från 2013. PSA förbehöll dock sig rätten att bestrida betalningen genom att åberopa att den avtalsenliga ersättningsklausulen stred mot allmän ordning eftersom den var av en rent bestraffande karaktär och att verkställandet av böterna innebar rättighetsmissbruk från GHA:s sida. Den 2 maj 2016 begärde PSA att en skiljedomstol skulle fastställa att GHA skulle betala tillbaka den ersättning som PSA hade erlagt till följd av beslutet från 2013. Förfarandet hade ännu inte avgjorts när detta beslut antogs.

| (25) | AG betalade aldrig de sänkta bötesbeloppen och stämdes sedan av GHA. Ärendet hänsköts till skiljedomstol. AG hävdade bland annat att en ersättningsklausul endast skulle kunna tillämpas om minimitonnagekraven inte uppnåddes på grund av omständigheter som AG rådde över. AG hävdade vidare att krisen var det verkliga skälet till att minimitonnagekraven inte uppnåddes och att GHA missbrukade sina rättigheter genom att verkställa de sänkta bötesbeloppen. Förfarandet resulterade dock i att de sänkta bötesbelopp som GHA tillämpade konstaterades vara rimliga. |
| --- | --- |

(25)

AG betalade aldrig de sänkta bötesbeloppen och stämdes sedan av GHA. Ärendet hänsköts till skiljedomstol. AG hävdade bland annat att en ersättningsklausul endast skulle kunna tillämpas om minimitonnagekraven inte uppnåddes på grund av omständigheter som AG rådde över. AG hävdade vidare att krisen var det verkliga skälet till att minimitonnagekraven inte uppnåddes och att GHA missbrukade sina rättigheter genom att verkställa de sänkta bötesbeloppen. Förfarandet resulterade dock i att de sänkta bötesbelopp som GHA tillämpade konstaterades vara rimliga.

| (26) | Den 12 maj 2014 gjorde GHA ensidiga ändringar av koncessionsavtalen med PSA och AG. Ändringarna innebar att PSA tilldelades ett område vid Deurganckdok, som från början hade tilldelats men aldrig utnyttjades av AG. PSA förfogade således över ett område som var cirka 20 % större och AG disponerade å sin sida ett område som var cirka 30 % mindre, jämfört med de områden som ursprungligen hade tilldelats. Samtidigt beslutade GHA att bibehålla 75/125-regeln när det gäller AG enligt åtgärd 2 (se skäl 22). När det gäller PSA beslutade GHA att 75/125-regeln skulle tillämpas 2013 för sista gången. GHA återinförde successivt de ursprungliga avtalsenliga minimitonnagekraven (efter en infasningsperiod som varade fram till 2016) (17). Dessutom har ytterligare minimitonnagekrav införts för PSA sedan 2016 avseende det område som PSA tilldelades 2014. |
| --- | --- |

(26)

Den 12 maj 2014 gjorde GHA ensidiga ändringar av koncessionsavtalen med PSA och AG. Ändringarna innebar att PSA tilldelades ett område vid Deurganckdok, som från början hade tilldelats men aldrig utnyttjades av AG. PSA förfogade således över ett område som var cirka 20 % större och AG disponerade å sin sida ett område som var cirka 30 % mindre, jämfört med de områden som ursprungligen hade tilldelats. Samtidigt beslutade GHA att bibehålla 75/125-regeln när det gäller AG enligt åtgärd 2 (se skäl 22). När det gäller PSA beslutade GHA att 75/125-regeln skulle tillämpas 2013 för sista gången. GHA återinförde successivt de ursprungliga avtalsenliga minimitonnagekraven (efter en infasningsperiod som varade fram till 2016) (17). Dessutom har ytterligare minimitonnagekrav införts för PSA sedan 2016 avseende det område som PSA tilldelades 2014.

17

| (27) | År 2015 avfärdade förstainstansdomstolen i Bryssel KN:s yrkande gentemot GHA att GHA:s justering av minimitonnagekraven till förmån för AG och PSA utgjorde statligt stöd (18). Domstolen konstaterade bland annat att GHA hade beaktat krisen på vederbörligt sätt genom att justera minimitonnagekraven och att en privat fordringsägare antagligen också hade fattat ett sådant beslut. Denna dom av den 12 februari 2015 överklagades av KN. Överklagandet hade ännu inte avgjorts vid Bryssels appellationsdomstol när detta beslut antogs. |
| --- | --- |

(27)

År 2015 avfärdade förstainstansdomstolen i Bryssel KN:s yrkande gentemot GHA att GHA:s justering av minimitonnagekraven till förmån för AG och PSA utgjorde statligt stöd (18). Domstolen konstaterade bland annat att GHA hade beaktat krisen på vederbörligt sätt genom att justera minimitonnagekraven och att en privat fordringsägare antagligen också hade fattat ett sådant beslut. Denna dom av den 12 februari 2015 överklagades av KN. Överklagandet hade ännu inte avgjorts vid Bryssels appellationsdomstol när detta beslut antogs.

18

| (28) | Den 15 januari 2016 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande. Kommissionen hyste tvivel om huruvida åtgärderna 1 och 2 utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(28)

Den 15 januari 2016 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande. Kommissionen hyste tvivel om huruvida åtgärderna 1 och 2 utgjorde statligt stöd.

| (29) | I detta beslut ges en beskrivning och bedömning av åtgärderna 1 och 2, i enlighet med skäl 22 och såsom de ursprungligen definierades i skälen 49 i och ii, 81 och 82 i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(29)

I detta beslut ges en beskrivning och bedömning av åtgärderna 1 och 2, i enlighet med skäl 22 och såsom de ursprungligen definierades i skälen 49 i och ii, 81 och 82 i beslutet om att inleda förfarandet.

Image 1

Image 2

3.   BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

3.1   Förekomst av stöd

Förekomst av stöd

| (30) | I beslutet om att inleda förfarandet hyste kommissionen tvivel om huruvida åtgärderna 1 och 2 utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(30)

I beslutet om att inleda förfarandet hyste kommissionen tvivel om huruvida åtgärderna 1 och 2 utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

3.1.1   Åtgärd 1

Åtgärd 1

| (31) | För det första hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha väntat i fyra år med att fatta beslut om att minska ersättningen. Det konstaterades att verkningarna av krisen borde ha beaktats när förenligheten med marknaden bedömdes gällande åtgärd 1. Vidare konstaterades det att endast PSA och AG omfattades av progressiva minimitonnagekrav, som höjdes varje år under perioden 2004–2012, medan alla andra koncessionshavare i Antwerpens hamn, inbegripet klaganden, omfattades av fasta minimitonnagekrav. Under krisen befann sig därför PSA och AG i en särskild situation jämfört med andra operatörer som är verksamma i Antwerpens hamn. |
| --- | --- |

(31)

För det första hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha väntat i fyra år med att fatta beslut om att minska ersättningen. Det konstaterades att verkningarna av krisen borde ha beaktats när förenligheten med marknaden bedömdes gällande åtgärd 1. Vidare konstaterades det att endast PSA och AG omfattades av progressiva minimitonnagekrav, som höjdes varje år under perioden 2004–2012, medan alla andra koncessionshavare i Antwerpens hamn, inbegripet klaganden, omfattades av fasta minimitonnagekrav. Under krisen befann sig därför PSA och AG i en särskild situation jämfört med andra operatörer som är verksamma i Antwerpens hamn.

| (32) | Kommissionen medgav att krisens oväntade verkningar tvingade företag inom alla branscher att anpassa sitt beteende. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen medgav att krisens oväntade verkningar tvingade företag inom alla branscher att anpassa sitt beteende.

| (33) | Bortsett från krisen konstaterade kommissionen att ett fortsatt samarbete med PSA och AG var viktigt för hamnens långsiktiga intressen. |
| --- | --- |

(33)

Bortsett från krisen konstaterade kommissionen att ett fortsatt samarbete med PSA och AG var viktigt för hamnens långsiktiga intressen.

| (34) | Trots dessa argument ansåg kommissionen att en rationell privat marknadsaktör skulle ha strävat efter att maximera sina vinster (eller minimera sina förluster) genom att driva in belopp som förfallit till betalning snarast möjligt. Den obetalda ersättning som ackumulerats sedan 2009 sänktes avsevärt och behandlades endast retroaktivt genom beslutet från 2013. |
| --- | --- |

(34)

Trots dessa argument ansåg kommissionen att en rationell privat marknadsaktör skulle ha strävat efter att maximera sina vinster (eller minimera sina förluster) genom att driva in belopp som förfallit till betalning snarast möjligt. Den obetalda ersättning som ackumulerats sedan 2009 sänktes avsevärt och behandlades endast retroaktivt genom beslutet från 2013.

| (35) | Vid flera möten som hölls från och med 2009 diskuterade styrelsen frågor som rörde trafikuppgifter och krisen. Styrelsen förde dock aldrig några direkta diskussioner om att skicka en faktura för den ersättning som PSA och AG skulle betala eftersom de inte hade uppnått minimitonnagekraven. Såsom anges i punkt 5.3 i beslutet från 2013 pågick samråd om minimitonnagekraven men faktureringen av ersättningen sköts upp (19). |
| --- | --- |

(35)

Vid flera möten som hölls från och med 2009 diskuterade styrelsen frågor som rörde trafikuppgifter och krisen. Styrelsen förde dock aldrig några direkta diskussioner om att skicka en faktura för den ersättning som PSA och AG skulle betala eftersom de inte hade uppnått minimitonnagekraven. Såsom anges i punkt 5.3 i beslutet från 2013 pågick samråd om minimitonnagekraven men faktureringen av ersättningen sköts upp (19).

19

| (36) | För det andra hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha beviljat PSA och AG en sådan minskning som GHA gjorde. Det konstaterades att även om den faktiska trafikminskningen i Deurganckdok 2009 var på –38,6 % (och inte på –16 % som klaganden uppgett) minskades ersättningen med cirka –80 % (om än under en fyraårsperiod) (20). |
| --- | --- |

(36)

För det andra hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha beviljat PSA och AG en sådan minskning som GHA gjorde. Det konstaterades att även om den faktiska trafikminskningen i Deurganckdok 2009 var på –38,6 % (och inte på –16 % som klaganden uppgett) minskades ersättningen med cirka –80 % (om än under en fyraårsperiod) (20).

20

| (37) | För det tredje hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha beviljat PSA och AG en minskning, eftersom GHA verkade ha en mycket stark förhandlingsposition på grundval av koncessionsavtalen. Eftersom containerterminaloperatörerna inte ensidigt kunde avsluta sina förbindelser med GHA medan GHA helt eller delvis kunde återkalla koncessionen vid uppenbart underutnyttjande beträffande Deurganckdok, kunde PSA och AG inte på ett trovärdigt sätt hota med att lämna Antwerpens hamn om inte minimitonnagekraven sänktes eller ersättningskravet slopades. |
| --- | --- |

(37)

För det tredje hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha beviljat PSA och AG en minskning, eftersom GHA verkade ha en mycket stark förhandlingsposition på grundval av koncessionsavtalen. Eftersom containerterminaloperatörerna inte ensidigt kunde avsluta sina förbindelser med GHA medan GHA helt eller delvis kunde återkalla koncessionen vid uppenbart underutnyttjande beträffande Deurganckdok, kunde PSA och AG inte på ett trovärdigt sätt hota med att lämna Antwerpens hamn om inte minimitonnagekraven sänktes eller ersättningskravet slopades.

| (38) | För det fjärde konstaterade kommissionen även att det bristande verkställandet av ersättning från GHA:s sida kan ha uppmuntrat PSA och AG att flytta sin trafik till hamnar med strikt tillämpning av minimitonnagekraven för att undvika påföljder i dessa. |
| --- | --- |

(38)

För det fjärde konstaterade kommissionen även att det bristande verkställandet av ersättning från GHA:s sida kan ha uppmuntrat PSA och AG att flytta sin trafik till hamnar med strikt tillämpning av minimitonnagekraven för att undvika påföljder i dessa.

| (39) | För det femte hyste kommissionen tvivel om huruvida beslutet från 2013 beaktade omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt. I linje med fast rättspraxis (21) bör man bortse från sådana icke-ekonomiska aspekter i företagsbeslut och i stället tillämpa principen om marknadsekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(39)

För det femte hyste kommissionen tvivel om huruvida beslutet från 2013 beaktade omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt. I linje med fast rättspraxis (21) bör man bortse från sådana icke-ekonomiska aspekter i företagsbeslut och i stället tillämpa principen om marknadsekonomiska aktörer.

21

| (40) | För det sjätte hyste kommissionen tvivel om huruvida GHA faktiskt stod inför en allvarlig risk för rättstvister från PSA:s och AG:s sida samt mottog deras hot om att lämna Antwerpens hamn. PSA och AG redogjorde för sina rättsliga ståndpunkter i skrivelser av den 19 februari och den 23 februari 2013 som skickades till GHA efter att klagomålet i ärendet hade översänts till Belgien för synpunkter den 29 januari 2013. |
| --- | --- |

(40)

För det sjätte hyste kommissionen tvivel om huruvida GHA faktiskt stod inför en allvarlig risk för rättstvister från PSA:s och AG:s sida samt mottog deras hot om att lämna Antwerpens hamn. PSA och AG redogjorde för sina rättsliga ståndpunkter i skrivelser av den 19 februari och den 23 februari 2013 som skickades till GHA efter att klagomålet i ärendet hade översänts till Belgien för synpunkter den 29 januari 2013.

3.1.2   Åtgärd 2

Åtgärd 2

| (41) | När det gäller åtgärd 2 konstaterade kommissionen att de ursprungliga minimitonnagekraven var omöjliga att uppnå med hänsyn till krisen. Eftersom GHA i sitt beslut av den 12 maj 2014 angav att det inte längre kunde hävdas att de ursprungliga minimitonnagekraven var omöjliga att uppnå med hänsyn till krisen, hyste kommissionen tvivel om huruvida det kunde anses förenligt med marknaden att bibehålla den lägre ersättningen om AG inte uppnådde minimitonnagekraven. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller åtgärd 2 konstaterade kommissionen att de ursprungliga minimitonnagekraven var omöjliga att uppnå med hänsyn till krisen. Eftersom GHA i sitt beslut av den 12 maj 2014 angav att det inte längre kunde hävdas att de ursprungliga minimitonnagekraven var omöjliga att uppnå med hänsyn till krisen, hyste kommissionen tvivel om huruvida det kunde anses förenligt med marknaden att bibehålla den lägre ersättningen om AG inte uppnådde minimitonnagekraven.

| (42) | Framför allt ansågs det vara onödigt att bibehålla den lägre ersättningen för att kompensera AG för att tillfälligt ha förlorat en del av koncessionen, eftersom AG faktiskt inte utnyttjade denna del av koncessionsområdet. Tanken var att de sänkta minimitonnagekraven för AG (och därefter den reducerade ersättningen) som antogs inom ramen för åtgärd 2 skulle gälla fram till 2042, vilket är mycket längre än de sju år inom vilka koncessionen skulle ha överförts (22). |
| --- | --- |

(42)

Framför allt ansågs det vara onödigt att bibehålla den lägre ersättningen för att kompensera AG för att tillfälligt ha förlorat en del av koncessionen, eftersom AG faktiskt inte utnyttjade denna del av koncessionsområdet. Tanken var att de sänkta minimitonnagekraven för AG (och därefter den reducerade ersättningen) som antogs inom ramen för åtgärd 2 skulle gälla fram till 2042, vilket är mycket längre än de sju år inom vilka koncessionen skulle ha överförts (22).

22

3.2   Förenlighet

Förenlighet

| (43) | Kommissionen konstaterade att åtgärderna i fråga resulterade i en minskning av de kostnader som normalt skulle erläggas av PSA och AG och att de därför skulle utgöra driftsstöd. Sådant stöd kunde inte anses vara förenligt med den inre marknaden eftersom det inte underlättade utveckling av några näringsverksamheter eller regioner. När beslutet om att inleda förfarandet fattades ansåg kommissionen därför inte att undantagen i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget var tillämpliga. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen konstaterade att åtgärderna i fråga resulterade i en minskning av de kostnader som normalt skulle erläggas av PSA och AG och att de därför skulle utgöra driftsstöd. Sådant stöd kunde inte anses vara förenligt med den inre marknaden eftersom det inte underlättade utveckling av några näringsverksamheter eller regioner. När beslutet om att inleda förfarandet fattades ansåg kommissionen därför inte att undantagen i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget var tillämpliga.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

4.1   Katoen Natie

Katoen Natie

| (44) | KN delade kommissionens preliminära bedömning att åtgärderna i fråga skulle tillskrivas den belgiska staten och tillade att eftersom beslutet från 2013 omfattades av principerna om god förvaltning måste GHA:s styrelse ha känt till att den agerade i allmänhetens intresse i egenskap av ett offentligrättsligt organ. |
| --- | --- |

(44)

KN delade kommissionens preliminära bedömning att åtgärderna i fråga skulle tillskrivas den belgiska staten och tillade att eftersom beslutet från 2013 omfattades av principerna om god förvaltning måste GHA:s styrelse ha känt till att den agerade i allmänhetens intresse i egenskap av ett offentligrättsligt organ.

| (45) | Enligt KN fattades alla känsliga beslut inom GHA:s styrelse (t.ex. om konsekvenserna av att inte uppnå minimitonnagekraven) med fullt stöd från den styrande koalitionen i stadsfullmäktige i Antwerpen. |
| --- | --- |

(45)

Enligt KN fattades alla känsliga beslut inom GHA:s styrelse (t.ex. om konsekvenserna av att inte uppnå minimitonnagekraven) med fullt stöd från den styrande koalitionen i stadsfullmäktige i Antwerpen.

| (46) | KN delade även kommissionens preliminära bedömning att åtgärderna i fråga var av selektiv karaktär. |
| --- | --- |

(46)

KN delade även kommissionens preliminära bedömning att åtgärderna i fråga var av selektiv karaktär.

| (47) | Med tanke på de beslut som GHA fattade 2013 och 2014 ansåg KN att GHA förbehöll sig rätten att göra diskretionära bedömningar av alla särskilda omständigheter kring koncessionen i fråga och att fatta alla beslut som ansågs vara lämpliga. I beslutet från 2013 anger GHA att beslutet fattades på grundval av det handlingsutrymme som GHA hade. Enligt KN visar detta att åtgärderna särskilt avsåg PSA och AG och att de därmed var selektiva. |
| --- | --- |

(47)

Med tanke på de beslut som GHA fattade 2013 och 2014 ansåg KN att GHA förbehöll sig rätten att göra diskretionära bedömningar av alla särskilda omständigheter kring koncessionen i fråga och att fatta alla beslut som ansågs vara lämpliga. I beslutet från 2013 anger GHA att beslutet fattades på grundval av det handlingsutrymme som GHA hade. Enligt KN visar detta att åtgärderna särskilt avsåg PSA och AG och att de därmed var selektiva.

| (48) | KN delade även kommissionens preliminära bedömning att åtgärderna snedvred konkurrensen och påverkade handeln mellan medlemsstaterna. KN betonade i detta avseende att Antwerpens hamn, på grund av dess placering i inlandet och praktiska inlandsförbindelser med järnväg, vattenvägar och vanliga vägar, fungerade som ett internationellt nav och att PSA och AG konkurrerade med andra terminaloperatörer som KN, både i Antwerpens hamn och längs linjen Hamburg–Le Havre. |
| --- | --- |

(48)

KN delade även kommissionens preliminära bedömning att åtgärderna snedvred konkurrensen och påverkade handeln mellan medlemsstaterna. KN betonade i detta avseende att Antwerpens hamn, på grund av dess placering i inlandet och praktiska inlandsförbindelser med järnväg, vattenvägar och vanliga vägar, fungerade som ett internationellt nav och att PSA och AG konkurrerade med andra terminaloperatörer som KN, både i Antwerpens hamn och längs linjen Hamburg–Le Havre.

| (49) | KN delade kommissionens tvivel i beslutet om att inleda förfarandet om att åtgärd 1 innebar en ekonomisk fördel för både PSA och AG. |
| --- | --- |

(49)

KN delade kommissionens tvivel i beslutet om att inleda förfarandet om att åtgärd 1 innebar en ekonomisk fördel för både PSA och AG.

| (50) | KN vidhöll dessutom att en marknadsekonomisk aktör med en lika stark förhandlingsposition som GHA skulle ha begärt hela ersättningen eller åtminstone förhandlat fram en mycket mindre och proportionerlig minskning. |
| --- | --- |

(50)

KN vidhöll dessutom att en marknadsekonomisk aktör med en lika stark förhandlingsposition som GHA skulle ha begärt hela ersättningen eller åtminstone förhandlat fram en mycket mindre och proportionerlig minskning.

| (51) | KN påpekade att GHA fick omfattande rättigheter genom koncessionsavtalen eftersom GHA hade rätt att begära 7,31 euro per outnyttjad tjugofotsenhet och vid uppenbart underutnyttjande för att antingen ställa ytterligare krav på koncessionshavaren om att öka sin prestation eller helt eller delvis återkalla koncessionen. |
| --- | --- |

(51)

KN påpekade att GHA fick omfattande rättigheter genom koncessionsavtalen eftersom GHA hade rätt att begära 7,31 euro per outnyttjad tjugofotsenhet och vid uppenbart underutnyttjande för att antingen ställa ytterligare krav på koncessionshavaren om att öka sin prestation eller helt eller delvis återkalla koncessionen.

| (52) | KN betonade även att GHA, enligt respektive koncessionsavtal, direkt kunde debitera för viten. |
| --- | --- |

(52)

KN betonade även att GHA, enligt respektive koncessionsavtal, direkt kunde debitera för viten.

| (53) | KN ansåg att minskningen av vitena var oproportionerlig och att det därmed inte fanns någon koppling till krisen. Minskningen uppgick i själva verket till 80 % medan trafiken minskade med totalt 15,6 % i Antwerpens hamn och med 38,6 % i Deurganckdok, där PSA och AG var verksamma. |
| --- | --- |

(53)

KN ansåg att minskningen av vitena var oproportionerlig och att det därmed inte fanns någon koppling till krisen. Minskningen uppgick i själva verket till 80 % medan trafiken minskade med totalt 15,6 % i Antwerpens hamn och med 38,6 % i Deurganckdok, där PSA och AG var verksamma.

| (54) | KN anmärkte även att de sänkta minimitonnagekraven för PSA och AG skulle fortsätta gälla framöver, oavsett hur lång krisen skulle bli. KN ansåg därför inte att åtgärd 2, nämligen att bevara de sänkta minimitonnagekraven efter 2013, hade någon koppling till krisen. |
| --- | --- |

(54)

KN anmärkte även att de sänkta minimitonnagekraven för PSA och AG skulle fortsätta gälla framöver, oavsett hur lång krisen skulle bli. KN ansåg därför inte att åtgärd 2, nämligen att bevara de sänkta minimitonnagekraven efter 2013, hade någon koppling till krisen.

| (55) | KN konstaterade dessutom att GHA beaktade markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt när det fattade de omstridda besluten och att eftersträvandet av sådana mål var oförenligt med principen om marknadsekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(55)

KN konstaterade dessutom att GHA beaktade markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt när det fattade de omstridda besluten och att eftersträvandet av sådana mål var oförenligt med principen om marknadsekonomiska aktörer.

| (56) | KN hävdade att GHA agerade på ett annat sätt efter krisen än andra hamnmyndigheter i närliggande och konkurrerande hamnar. Rotterdams hamns företrädare medgav enligt KN att ersättningsbefrielser endast skulle få kontraproduktiva effekter. |
| --- | --- |

(56)

KN hävdade att GHA agerade på ett annat sätt efter krisen än andra hamnmyndigheter i närliggande och konkurrerande hamnar. Rotterdams hamns företrädare medgav enligt KN att ersättningsbefrielser endast skulle få kontraproduktiva effekter.

| (57) | KN ansåg inte att åtgärd 1 var motiverad för att förhindra att PSA och AG lämnar Antwerpens hamn. Enligt KN fanns inga tecken på att PSA och AG hade planer på att fatta avvecklingsbeslut eftersom de hade svårt att uppnå minimitonnagekraven. KN hänvisade i detta avseende till den sammanlagda omsättning och vinst som genererats mellan 2013 och 2015 av de koncerner som PSA och AG ingick i. Vinsterna var flera gånger större än de viten som PSA och AG ursprungligen skulle betala för de ouppnådda minimitonnagekraven i Antwerpens hamn. |
| --- | --- |

(57)

KN ansåg inte att åtgärd 1 var motiverad för att förhindra att PSA och AG lämnar Antwerpens hamn. Enligt KN fanns inga tecken på att PSA och AG hade planer på att fatta avvecklingsbeslut eftersom de hade svårt att uppnå minimitonnagekraven. KN hänvisade i detta avseende till den sammanlagda omsättning och vinst som genererats mellan 2013 och 2015 av de koncerner som PSA och AG ingick i. Vinsterna var flera gånger större än de viten som PSA och AG ursprungligen skulle betala för de ouppnådda minimitonnagekraven i Antwerpens hamn.

| (58) | KN vidhöll även att endast GHA hade rätt att ensidigt upphäva koncessionsavtalen. Det skulle inte ha medfört några negativa ekonomiska konsekvenser för GHA om koncessionsavtalet hade upphävts, eftersom GHA enligt avtalets upphävandeklausul alltid kunde begära ersättning från koncessionshavaren för eventuell skada till följd av att avtalet upphävts på grund av omständigheter orsakade av koncessionshavaren. Den ekonomiska börda som tillkommer på grund av upphävandet skulle därför snarare tillfalla koncessionshavaren än GHA. |
| --- | --- |

(58)

KN vidhöll även att endast GHA hade rätt att ensidigt upphäva koncessionsavtalen. Det skulle inte ha medfört några negativa ekonomiska konsekvenser för GHA om koncessionsavtalet hade upphävts, eftersom GHA enligt avtalets upphävandeklausul alltid kunde begära ersättning från koncessionshavaren för eventuell skada till följd av att avtalet upphävts på grund av omständigheter orsakade av koncessionshavaren. Den ekonomiska börda som tillkommer på grund av upphävandet skulle därför snarare tillfalla koncessionshavaren än GHA.

| (59) | KN noterade att MSC-Maersk också var intresserat av att delta i en koncession med GHA. Eventuella förluster i samband med upphävandet av avtalen med PSA och AG hade kunnat mildras genom de intäkter som en sådan ny koncessionshavare skulle generera. KN angav att Maersk även var en intressent när PSA beviljades koncessionen 2004, men att PSA beviljades denna eftersom företaget gick med på högre minimitonnagekrav. |
| --- | --- |

(59)

KN noterade att MSC-Maersk också var intresserat av att delta i en koncession med GHA. Eventuella förluster i samband med upphävandet av avtalen med PSA och AG hade kunnat mildras genom de intäkter som en sådan ny koncessionshavare skulle generera. KN angav att Maersk även var en intressent när PSA beviljades koncessionen 2004, men att PSA beviljades denna eftersom företaget gick med på högre minimitonnagekrav.

| (60) | KN ansåg inte att det var troligt att PSA och AG skulle hota med rättstvister avseende koncessionsavtalen, eftersom ersättning för ouppnådda minimitonnagekrav kunde verkställas enligt belgisk rätt. Dessutom var ingen skälighetsklausul (23) tillämplig på avtal enligt belgisk rätt. |
| --- | --- |

(60)

KN ansåg inte att det var troligt att PSA och AG skulle hota med rättstvister avseende koncessionsavtalen, eftersom ersättning för ouppnådda minimitonnagekrav kunde verkställas enligt belgisk rätt. Dessutom var ingen skälighetsklausul (23) tillämplig på avtal enligt belgisk rätt.

23

| (61) | När det gäller åtgärd 2 för AG delade KN kommissionens preliminära bedömning att AG dock skulle fortsätta åtnjuta eventuella fördelar i samband med de sänkta minimitonnagekraven eftersom åtgärd 2 handlade om att sänka minimitonnagekraven (enligt 75/125-regeln) för detta företag. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller åtgärd 2 för AG delade KN kommissionens preliminära bedömning att AG dock skulle fortsätta åtnjuta eventuella fördelar i samband med de sänkta minimitonnagekraven eftersom åtgärd 2 handlade om att sänka minimitonnagekraven (enligt 75/125-regeln) för detta företag.

| (62) | När det gäller PSA vidhöll KN att GHA gav PSA en oskälig fördel eftersom GHA inte återinförde 2004 års minimitonnagekrav för PSA omedelbart utan successivt och genom att de lägre minimitonnagekraven därmed bibehölls åtminstone delvis. GHA medgav att krisen inte längre kunde användas som skäl för att 2004 års minimitonnagekrav var omöjligt att uppnå, och därför saknades objektiva skäl till att inte höja minimitonnagekraven med en gång. GHA höjde dock bara minimitonnagekraven successivt för PSA mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2015. Detta innebar ytterligare en fördel för PSA. |
| --- | --- |

(62)

När det gäller PSA vidhöll KN att GHA gav PSA en oskälig fördel eftersom GHA inte återinförde 2004 års minimitonnagekrav för PSA omedelbart utan successivt och genom att de lägre minimitonnagekraven därmed bibehölls åtminstone delvis. GHA medgav att krisen inte längre kunde användas som skäl för att 2004 års minimitonnagekrav var omöjligt att uppnå, och därför saknades objektiva skäl till att inte höja minimitonnagekraven med en gång. GHA höjde dock bara minimitonnagekraven successivt för PSA mellan den 1 januari 2014 och den 31 december 2015. Detta innebar ytterligare en fördel för PSA.

| (63) | KN hävdade vidare att PSA fick en ännu större fördel genom att tilldelas ett ytterligare område den 12 maj 2014 för vilket PSA inte behövde uppnå några minimitonnagekrav under 2014 och 2015. |
| --- | --- |

(63)

KN hävdade vidare att PSA fick en ännu större fördel genom att tilldelas ett ytterligare område den 12 maj 2014 för vilket PSA inte behövde uppnå några minimitonnagekrav under 2014 och 2015.

| (64) | KN noterade att ett avtal om operativ fartygsdelning mellan Maersk, MSC och CMA CGM (P3-nätverket) skulle ha förbättrat de ekonomiska prognoserna. GHA borde därför ha tagit hänsyn till detta när det anpassade minimitonnagekraven för PSA. KN angav vidare att även om PSA omfattades av de ursprungliga minimitonnagekraven från och med 2016 och därtill andra särskilda minimitonnagekrav för det överförda området skulle det fortfarande föreligga en fördel för samriskföretaget PSA i och med att MSC ersatte den ursprungliga koncessionshavaren. KN gjorde ingen uppskattning av denna fördel. |
| --- | --- |

(64)

KN noterade att ett avtal om operativ fartygsdelning mellan Maersk, MSC och CMA CGM (P3-nätverket) skulle ha förbättrat de ekonomiska prognoserna. GHA borde därför ha tagit hänsyn till detta när det anpassade minimitonnagekraven för PSA. KN angav vidare att även om PSA omfattades av de ursprungliga minimitonnagekraven från och med 2016 och därtill andra särskilda minimitonnagekrav för det överförda området skulle det fortfarande föreligga en fördel för samriskföretaget PSA i och med att MSC ersatte den ursprungliga koncessionshavaren. KN gjorde ingen uppskattning av denna fördel.

| (65) | KN vidhöll, när det gäller det koncessionsområde som överfördes från AG till PSA, att en fortsatt lägre ersättning inte kunde motiveras av det faktum att AG förlorat området eftersom det ändå inte utnyttjade det och att PSA:s utökade koncession borde ha medfört höjda minimitonnagekrav för PSA under 2004. |
| --- | --- |

(65)

KN vidhöll, när det gäller det koncessionsområde som överfördes från AG till PSA, att en fortsatt lägre ersättning inte kunde motiveras av det faktum att AG förlorat området eftersom det ändå inte utnyttjade det och att PSA:s utökade koncession borde ha medfört höjda minimitonnagekrav för PSA under 2004.

| (66) | När det gäller åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden konstaterade KN att det i artikel 107.3 c i EUF-fördraget hänvisas till ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner”. Enligt KN indikerade ordet ”underlätta” att stödet måste ges som ett incitament till stödmottagaren för att investera i utveckling av en verksamhet eller ett område. KN ansåg att GHA endast uppmuntrade PSA och AG att leda om trafiken bort från Antwerpens hamn. Det kan därmed inte finnas någon förenlighet enligt nämnda bestämmelse. |
| --- | --- |

(66)

När det gäller åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden konstaterade KN att det i artikel 107.3 c i EUF-fördraget hänvisas till ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner”. Enligt KN indikerade ordet ”underlätta” att stödet måste ges som ett incitament till stödmottagaren för att investera i utveckling av en verksamhet eller ett område. KN ansåg att GHA endast uppmuntrade PSA och AG att leda om trafiken bort från Antwerpens hamn. Det kan därmed inte finnas någon förenlighet enligt nämnda bestämmelse.

| (67) | Vidare när det gäller förenligheten med den inre marknaden tog KN upp frågorna med mål av gemensamt intresse, stödets nödvändighet och proportionalitet, snedvridningen av konkurrensen och effekten på handeln inom EU. KN delade även kommissionens preliminära bedömning att åtgärderna i fråga utgjorde driftsstöd till PSA och AG. KN konstaterade att de var oförenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(67)

Vidare när det gäller förenligheten med den inre marknaden tog KN upp frågorna med mål av gemensamt intresse, stödets nödvändighet och proportionalitet, snedvridningen av konkurrensen och effekten på handeln inom EU. KN delade även kommissionens preliminära bedömning att åtgärderna i fråga utgjorde driftsstöd till PSA och AG. KN konstaterade att de var oförenliga med den inre marknaden.

4.1.1   Ytterligare kommentarer från KN

Ytterligare kommentarer från KN

| (68) | Den 2 mars 2017 inkom KN med ytterligare synpunkter på det påstådda statliga stödet till PSA och AG och angav att GHA hade fortsatt att bevilja statligt stöd åtminstone fram till 2015. GHA fortsatte att tillämpa de krisrelaterade minskningarna och gav dispens från all ersättning som AG och PSA var tvungna att betala för att inte ha uppnått de ursprungliga minimitonnagekraven. PSA och AG uppnådde inte de avtalsenliga minimitonnagekraven 2015. GHA beslutade dock (24) att ge PSA och AG dispens från att fullgöra avtalsskyldigheterna. Enligt KN har detta lett till att PSA och AG fortfarande inte behöver betala någon ersättning för denna väsentliga överträdelse av de i avtal överenskomna skyldigheterna i fråga om minimitonnagekraven. |
| --- | --- |

(68)

Den 2 mars 2017 inkom KN med ytterligare synpunkter på det påstådda statliga stödet till PSA och AG och angav att GHA hade fortsatt att bevilja statligt stöd åtminstone fram till 2015. GHA fortsatte att tillämpa de krisrelaterade minskningarna och gav dispens från all ersättning som AG och PSA var tvungna att betala för att inte ha uppnått de ursprungliga minimitonnagekraven. PSA och AG uppnådde inte de avtalsenliga minimitonnagekraven 2015. GHA beslutade dock (24) att ge PSA och AG dispens från att fullgöra avtalsskyldigheterna. Enligt KN har detta lett till att PSA och AG fortfarande inte behöver betala någon ersättning för denna väsentliga överträdelse av de i avtal överenskomna skyldigheterna i fråga om minimitonnagekraven.

24

| (69) | KN angav vidare att AG hade beviljats en selektiv fördel på 31 039 997,83 euro under perioden 2009–2015 och att PSA hade beviljats en selektiv fördel på 61 122 116,16 euro under perioden 2009–2015. |
| --- | --- |

(69)

KN angav vidare att AG hade beviljats en selektiv fördel på 31 039 997,83 euro under perioden 2009–2015 och att PSA hade beviljats en selektiv fördel på 61 122 116,16 euro under perioden 2009–2015.

| (70) | KN betonade att den ekonomiska fördel som AG och PSA beviljats inte kunde betraktas som någon krisrelaterad åtgärd utan att den snarare utgjorde en strukturell fördel. |
| --- | --- |

(70)

KN betonade att den ekonomiska fördel som AG och PSA beviljats inte kunde betraktas som någon krisrelaterad åtgärd utan att den snarare utgjorde en strukturell fördel.

| (71) | KN konstaterade även att PSA hade vägrat betala ersättningen och inlett förfaranden vid appellationsdomstolen i Bryssel för att få tillbaka den ersättning som företaget tidigare hade betalat. |
| --- | --- |

(71)

KN konstaterade även att PSA hade vägrat betala ersättningen och inlett förfaranden vid appellationsdomstolen i Bryssel för att få tillbaka den ersättning som företaget tidigare hade betalat.

4.2   PSA Antwerp

PSA Antwerp

| (72) | PSA ifrågasatte huruvida åtgärderna finansierades med statliga medel. PSA vidhöll, med hänvisning till artiklarna 15.1 och 20 i det flamländska hamndekretet, att GHA tog ut hamnavgifter oavsett slag för egen vinning och med uteslutande av alla andra myndigheter. PSA vidhöll dessutom att GHA erhöll alla intäkter från utövandet av befogenheterna i samband med hamnförvaltningen och all annan verksamhet som GHA ombesörjde. GHA:s förluster kunde inte tillskrivas belgiska staten och gav inte upphov till någon ytterligare börda. Eftersom GHA i själva verket mottog alla intäkter från utövandet av sina befogenheter i samband med hamnförvaltningen och eftersom staten inte stod för några kostnader alls i detta avseende förelåg ingen fördel för PSA som finansierades med statliga medel. |
| --- | --- |

(72)

PSA ifrågasatte huruvida åtgärderna finansierades med statliga medel. PSA vidhöll, med hänvisning till artiklarna 15.1 och 20 i det flamländska hamndekretet, att GHA tog ut hamnavgifter oavsett slag för egen vinning och med uteslutande av alla andra myndigheter. PSA vidhöll dessutom att GHA erhöll alla intäkter från utövandet av befogenheterna i samband med hamnförvaltningen och all annan verksamhet som GHA ombesörjde. GHA:s förluster kunde inte tillskrivas belgiska staten och gav inte upphov till någon ytterligare börda. Eftersom GHA i själva verket mottog alla intäkter från utövandet av sina befogenheter i samband med hamnförvaltningen och eftersom staten inte stod för några kostnader alls i detta avseende förelåg ingen fördel för PSA som finansierades med statliga medel.

| (73) | PSA betonade vidare att det fanns en fristående struktur för kontroll av GHA. Syftet med det flamländska hamndekretet var att inrätta en juridisk enhet separat från staden Antwerpen vilken skulle överta alla hamnförvaltningsbefogenheter från staden Antwerpen (artikel 1 i GHA:s bolagsordning). |
| --- | --- |

(73)

PSA betonade vidare att det fanns en fristående struktur för kontroll av GHA. Syftet med det flamländska hamndekretet var att inrätta en juridisk enhet separat från staden Antwerpen vilken skulle överta alla hamnförvaltningsbefogenheter från staden Antwerpen (artikel 1 i GHA:s bolagsordning).

| (74) | PSA påpekade att GHA fick ingå ett eller flera policyavtal med staden Antwerpen – särskilt i fråga om hamn- och stadspolicyn (artikel 7.2 i GHA:s bolagsordning) – och att staden Antwerpen därför inte hade någon kontrollerande roll utan var tvungen att förhandla med GHA för att få till stånd sådana policyavtal. |
| --- | --- |

(74)

PSA påpekade att GHA fick ingå ett eller flera policyavtal med staden Antwerpen – särskilt i fråga om hamn- och stadspolicyn (artikel 7.2 i GHA:s bolagsordning) – och att staden Antwerpen därför inte hade någon kontrollerande roll utan var tvungen att förhandla med GHA för att få till stånd sådana policyavtal.

| (75) | PSA förklarade vidare att kommunfullmäktiges ledamöter utgör endast en majoritet i styrelsen och inte hela styrelsen. Ledamöterna kom från olika partier och hade olika politiska uppfattningar. Totalt utgjorde de inte ens en tredjedel av Antwerpens kommunfullmäktige som helhet. Dessutom hölls aldrig något möte där kommunfullmäktiges allmänna synpunkt skulle presenteras för de utsedda styrelsemedlemmarna. |
| --- | --- |

(75)

PSA förklarade vidare att kommunfullmäktiges ledamöter utgör endast en majoritet i styrelsen och inte hela styrelsen. Ledamöterna kom från olika partier och hade olika politiska uppfattningar. Totalt utgjorde de inte ens en tredjedel av Antwerpens kommunfullmäktige som helhet. Dessutom hölls aldrig något möte där kommunfullmäktiges allmänna synpunkt skulle presenteras för de utsedda styrelsemedlemmarna.

| (76) | Sammanfattningsvis höll PSA inte med om att åtgärderna kunde tillskrivas belgiska staten. Enligt PSA var det inget i kommunfullmäktiges rapporter som tydde på att kommunfullmäktige hade någon kontrollerande roll med avseende på GHA. Tvärtom betecknades GHA ofta som en oberoende part i förhandlingar och avtal. PSA hänvisade bland annat till domstolens dom i målet Commerz Nederland NV (25), där det angavs att det måste vara möjligt att härleda statligt ansvar ”ur samtliga omständigheter i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits”. I detta sammanhang citerade PSA även forskning från professor Erik Van Hooydonk, som hävdar att beslutsfattandet vid kommunala hamnmyndigheter nästan enbart var inriktat på att främja hamnens intressen och inte intressena i kommunen i stort. |
| --- | --- |

(76)

Sammanfattningsvis höll PSA inte med om att åtgärderna kunde tillskrivas belgiska staten. Enligt PSA var det inget i kommunfullmäktiges rapporter som tydde på att kommunfullmäktige hade någon kontrollerande roll med avseende på GHA. Tvärtom betecknades GHA ofta som en oberoende part i förhandlingar och avtal. PSA hänvisade bland annat till domstolens dom i målet Commerz Nederland NV (25), där det angavs att det måste vara möjligt att härleda statligt ansvar ”ur samtliga omständigheter i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits”. I detta sammanhang citerade PSA även forskning från professor Erik Van Hooydonk, som hävdar att beslutsfattandet vid kommunala hamnmyndigheter nästan enbart var inriktat på att främja hamnens intressen och inte intressena i kommunen i stort.

25

| (77) | PSA angav vidare att hamntillsynschefen endast kunde ompröva lagligheten i GHA:s beslut (artikel 25 c i GHA:s bolagsordning). Hamntillsynschefen hade inga befogenheter att bedöma innehållet i eller nödvändigheten av en åtgärd som hamnoperatören vidtagit. I detta ärende var inte den regionala hamntillsynschefen involverad i beslutsfattandet inom GHA:s styrelse. Eftersom GHA:s beslut inte stred mot det flamländska hamndekretet kunde hamntillsynschefen inte ens motsätta sig beslutet i fråga. Vare sig staden Antwerpen eller regionen Flandern hade någon faktisk kontroll och därför var inte villkoren i målet Stardust Marine uppfyllda. |
| --- | --- |

(77)

PSA angav vidare att hamntillsynschefen endast kunde ompröva lagligheten i GHA:s beslut (artikel 25 c i GHA:s bolagsordning). Hamntillsynschefen hade inga befogenheter att bedöma innehållet i eller nödvändigheten av en åtgärd som hamnoperatören vidtagit. I detta ärende var inte den regionala hamntillsynschefen involverad i beslutsfattandet inom GHA:s styrelse. Eftersom GHA:s beslut inte stred mot det flamländska hamndekretet kunde hamntillsynschefen inte ens motsätta sig beslutet i fråga. Vare sig staden Antwerpen eller regionen Flandern hade någon faktisk kontroll och därför var inte villkoren i målet Stardust Marine uppfyllda.

| (78) | När det gäller frågan om huruvida åtgärderna innebar en ekonomisk fördel påpekade PSA att domstolarna har konstaterat, med hänsyn till tillämpningen av principen om marknadsekonomiska aktörer, att vinsterna inte enbart maximerades genom indrivning av de faktiska kostnaderna på kort sikt (26). Enligt PSA skulle en privat fordringsägare också ha låtit sig styras av långsiktiga prognoser, även eftersom de efterskänkta beloppen utgjorde ett incitament för att stimulera hamnens utveckling. Därför handlade det inte om några förluster för GHA:s del utan bara om att extraordinära intäkter inte drevs in. PSA angav att de fastställda minimitonnagekraven baserades på en marknadsundersökning från 1998 där man förutspådde en fortsatt årlig tillväxt på 10 % och att de, enligt PSA:s uppfattning, därför var alltför ambitiösa redan från början. PSA tillade att verkningarna av krisen inte hade försvunnit helt och hållet 2012, eftersom importen till Europa fortfarande låg under 2008 års nivåer detta år (27). |
| --- | --- |

(78)

När det gäller frågan om huruvida åtgärderna innebar en ekonomisk fördel påpekade PSA att domstolarna har konstaterat, med hänsyn till tillämpningen av principen om marknadsekonomiska aktörer, att vinsterna inte enbart maximerades genom indrivning av de faktiska kostnaderna på kort sikt (26). Enligt PSA skulle en privat fordringsägare också ha låtit sig styras av långsiktiga prognoser, även eftersom de efterskänkta beloppen utgjorde ett incitament för att stimulera hamnens utveckling. Därför handlade det inte om några förluster för GHA:s del utan bara om att extraordinära intäkter inte drevs in. PSA angav att de fastställda minimitonnagekraven baserades på en marknadsundersökning från 1998 där man förutspådde en fortsatt årlig tillväxt på 10 % och att de, enligt PSA:s uppfattning, därför var alltför ambitiösa redan från början. PSA tillade att verkningarna av krisen inte hade försvunnit helt och hållet 2012, eftersom importen till Europa fortfarande låg under 2008 års nivåer detta år (27).

26

27

| (79) | PSA betonade att de avgifter som skulle erläggas för ouppnådda minimitonnagekrav vid Deurganckdok var högre än de som togs ut vid andra dockor i Antwerpens hamn (t.ex. [0,30–0,70] euro per ton för PSA vid Deurganckdok jämfört med [0,12–0,20] euro per ton för KN vid Vrasenedock). |
| --- | --- |

(79)

PSA betonade att de avgifter som skulle erläggas för ouppnådda minimitonnagekrav vid Deurganckdok var högre än de som togs ut vid andra dockor i Antwerpens hamn (t.ex. [0,30–0,70] euro per ton för PSA vid Deurganckdok jämfört med [0,12–0,20] euro per ton för KN vid Vrasenedock).

| (80) | Vidare antydde PSA att Deurganckdok fortfarande var i uppstartsfasen när krisen började. |
| --- | --- |

(80)

Vidare antydde PSA att Deurganckdok fortfarande var i uppstartsfasen när krisen började.

| (81) | När det gäller risken att PSA kan lämna Antwerpens hamn vidhöll PSA att det fanns lösningar för att säga upp eller upplösa koncessionsavtalet. PSA avsåg här förtida uppsägningar av koncessionsavtal som företaget hade med hamnmyndigheten i [...], med verkan från och med den [...] och den [...]. Om PSA hade sagt upp koncessionsavtalet med GHA skulle GHA ha gått miste om koncessionsavgifter på cirka [10–16] miljoner euro om året. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller risken att PSA kan lämna Antwerpens hamn vidhöll PSA att det fanns lösningar för att säga upp eller upplösa koncessionsavtalet. PSA avsåg här förtida uppsägningar av koncessionsavtal som företaget hade med hamnmyndigheten i [...], med verkan från och med den [...] och den [...]. Om PSA hade sagt upp koncessionsavtalet med GHA skulle GHA ha gått miste om koncessionsavgifter på cirka [10–16] miljoner euro om året.

| (82) | PSA påstod sig kunna säga upp avtalet antingen på grund av force majeure eftersom avtalet visade sig vara omöjligt att genomföra till följd av de allvarliga verkningar som krisen har fått för verksamheten i hamnen eller genom att upphäva det eftersom ersättningsklausulen var ogiltig eller efter att PSA blivit insolvent, om hela de ursprungliga bötesbeloppen hade erlagts. |
| --- | --- |

(82)

PSA påstod sig kunna säga upp avtalet antingen på grund av force majeure eftersom avtalet visade sig vara omöjligt att genomföra till följd av de allvarliga verkningar som krisen har fått för verksamheten i hamnen eller genom att upphäva det eftersom ersättningsklausulen var ogiltig eller efter att PSA blivit insolvent, om hela de ursprungliga bötesbeloppen hade erlagts.

| (83) | PSA lämnade dessutom in en enkel beräkning av de vinster som PSA genererat för sin verksamhet vid Deurganckdok. Enligt beräkningen skulle verksamheten ha gått med förlust 2013 om hela de ursprungliga bötesbeloppen hade debiterats. |
| --- | --- |

(83)

PSA lämnade dessutom in en enkel beräkning av de vinster som PSA genererat för sin verksamhet vid Deurganckdok. Enligt beräkningen skulle verksamheten ha gått med förlust 2013 om hela de ursprungliga bötesbeloppen hade debiterats.

| (84) | Vidare lämnade PSA följande kommentarer:






  — | PSA kunde ha tvingat GHA att säga upp koncessionsavtalet på grund av underutnyttjande. |
| --- | --- | --- |

(84)

Vidare lämnade PSA följande kommentarer:

—

PSA kunde ha tvingat GHA att säga upp koncessionsavtalet på grund av underutnyttjande.

| — | Om GHA hade stått fast vid det ursprungliga tonnagekravet hade detta kunnat påverka PSA:s framtida investeringar i Antwerpens hamn. |
| --- | --- |

—

Om GHA hade stått fast vid det ursprungliga tonnagekravet hade detta kunnat påverka PSA:s framtida investeringar i Antwerpens hamn.

| — | Om PSA skulle lämna Antwerpens hamn skulle detta få negativa konsekvenser för GHA, eftersom GHA för det första skulle förlora intäkter i form av koncessionsavgifter på cirka 12 miljoner euro varje år och för det andra skulle behöva betala ekonomisk ersättning för de omfattande investeringar som PSA hade gjort i fast egendom. Vidare skulle PSA ha avstått från ytterligare investeringar i Antwerpens hamn. |
| --- | --- |

—

Om PSA skulle lämna Antwerpens hamn skulle detta få negativa konsekvenser för GHA, eftersom GHA för det första skulle förlora intäkter i form av koncessionsavgifter på cirka 12 miljoner euro varje år och för det andra skulle behöva betala ekonomisk ersättning för de omfattande investeringar som PSA hade gjort i fast egendom. Vidare skulle PSA ha avstått från ytterligare investeringar i Antwerpens hamn.

| — | Andra inkomstkällor för GHA skulle ha påverkats negativt om PSA hade lämnat hamnen, till exempel hamnavgifter, som är direkt knutna till den mängd trafik som PSA bidragit till. |
| --- | --- |

—

Andra inkomstkällor för GHA skulle ha påverkats negativt om PSA hade lämnat hamnen, till exempel hamnavgifter, som är direkt knutna till den mängd trafik som PSA bidragit till.

| — | På längre sikt skulle GHA ha svårt att finna nya koncessionshavare som är beredda att godta samma villkor som PSA först gick med på. |
| --- | --- |

—

På längre sikt skulle GHA ha svårt att finna nya koncessionshavare som är beredda att godta samma villkor som PSA först gick med på.

| (85) | När det gäller frågan om huruvida PSA hade lagt om trafiken till andra hamnar med strikt tillämpning av minimitonnagekraven, betonade PSA att GHA aldrig gav dispens från minimitonnagekraven utan endast ändrade dessa och att de ändrade kraven fortfarande innebär att företaget måste prestera bättre än vad som i genomsnitt krävs längs linjen Hamburg–Le Havre. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller frågan om huruvida PSA hade lagt om trafiken till andra hamnar med strikt tillämpning av minimitonnagekraven, betonade PSA att GHA aldrig gav dispens från minimitonnagekraven utan endast ändrade dessa och att de ändrade kraven fortfarande innebär att företaget måste prestera bättre än vad som i genomsnitt krävs längs linjen Hamburg–Le Havre.

| (86) | När det gäller omfattningen av minskningen angav PSA att GHA beviljade de sänkta minimitonnagekraven baserat på en felaktig, framtidsinriktad estimeringsmetod å ena sidan och krisen å andra sidan. PSA påpekade dessutom i detta avseende att tonnagekraven för koncessionshavarna i Deurganckdok var av progressiv art medan övriga koncessionshavare i Antwerpens hamn omfattades av fasta sådana. |
| --- | --- |

(86)

När det gäller omfattningen av minskningen angav PSA att GHA beviljade de sänkta minimitonnagekraven baserat på en felaktig, framtidsinriktad estimeringsmetod å ena sidan och krisen å andra sidan. PSA påpekade dessutom i detta avseende att tonnagekraven för koncessionshavarna i Deurganckdok var av progressiv art medan övriga koncessionshavare i Antwerpens hamn omfattades av fasta sådana.

| (87) | När det gäller omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och hållbar sysselsättning angav PSA att en privat fordringsägare skulle ha fattat samma beslut som GHA enbart av kommersiella hänsyn. |
| --- | --- |

(87)

När det gäller omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och hållbar sysselsättning angav PSA att en privat fordringsägare skulle ha fattat samma beslut som GHA enbart av kommersiella hänsyn.

| (88) | När det gäller det troliga i att PSA skulle hota med rättstvister hänvisade PSA till det memorandum som inlämnades till GHA i februari 2013. I detta memorandum uttryckte PSA sin ståndpunkt att ersättningsklausulen i koncessionsavtalet inte var verkställbar enligt belgisk rätt. PSA uppmanade även GHA i memorandumet att skriva om ersättningsklausulen sett till de totala volymer som PSA uppnått vid samtliga terminaler i Antwerpen (28). Dessutom vidhöll PSA att statligt stöd inte kunde föreligga om de bötesbelopp som begärdes mellan 2009 och 2013 visade sig vara olagliga och därmed icke verkställbara enligt belgisk rätt, eftersom det då inte skulle finnas någon fordran från GHA gentemot PSA. PSA tillade att frågan om laglighet enligt belgisk rätt skulle behandlas vidare inom ramen för de skiljeförfaranden som inletts under tiden. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller det troliga i att PSA skulle hota med rättstvister hänvisade PSA till det memorandum som inlämnades till GHA i februari 2013. I detta memorandum uttryckte PSA sin ståndpunkt att ersättningsklausulen i koncessionsavtalet inte var verkställbar enligt belgisk rätt. PSA uppmanade även GHA i memorandumet att skriva om ersättningsklausulen sett till de totala volymer som PSA uppnått vid samtliga terminaler i Antwerpen (28). Dessutom vidhöll PSA att statligt stöd inte kunde föreligga om de bötesbelopp som begärdes mellan 2009 och 2013 visade sig vara olagliga och därmed icke verkställbara enligt belgisk rätt, eftersom det då inte skulle finnas någon fordran från GHA gentemot PSA. PSA tillade att frågan om laglighet enligt belgisk rätt skulle behandlas vidare inom ramen för de skiljeförfaranden som inletts under tiden.

28

| (89) | PSA bestred det faktum att åtgärderna var av selektiv art, eftersom PSA och AG befann sig i en särskild situation jämfört med hamnoperatörer som är verksamma i andra dockor än Deurganckdok. Deurganckdok var en docka som var särskilt lämpad för att ta emot och hantera djuphavscontainrar. Andra hamnoperatörer var inriktade på metall och jordbruksprodukter och fanns vid en mycket logistikinriktad docka. Enligt PSA:s uppfattning var PSA och AG därmed inga konkurrenter till klaganden. PSA framhöll vidare att åtgärderna inte vidtogs särskilt för PSA och AG utan för koncessionshavarna i Deurganckdok. |
| --- | --- |

(89)

PSA bestred det faktum att åtgärderna var av selektiv art, eftersom PSA och AG befann sig i en särskild situation jämfört med hamnoperatörer som är verksamma i andra dockor än Deurganckdok. Deurganckdok var en docka som var särskilt lämpad för att ta emot och hantera djuphavscontainrar. Andra hamnoperatörer var inriktade på metall och jordbruksprodukter och fanns vid en mycket logistikinriktad docka. Enligt PSA:s uppfattning var PSA och AG därmed inga konkurrenter till klaganden. PSA framhöll vidare att åtgärderna inte vidtogs särskilt för PSA och AG utan för koncessionshavarna i Deurganckdok.

4.3   Antwerp Gateway

Antwerp Gateway

| (90) | AG påpekade att det inte ens hade gått med på det reducerade ersättningsbelopp som begärdes enligt beslutet från 2013 (”åtgärd 1”). Frågan blev föremål för en rättstvist vid skiljedomstolen, efter att förstainstansdomstolen i Antwerpen hade förklarat att den inte hade behörighet att hantera ärendet på grund av skiljeklausulen i koncessionsavtalet. |
| --- | --- |

(90)

AG påpekade att det inte ens hade gått med på det reducerade ersättningsbelopp som begärdes enligt beslutet från 2013 (”åtgärd 1”). Frågan blev föremål för en rättstvist vid skiljedomstolen, efter att förstainstansdomstolen i Antwerpen hade förklarat att den inte hade behörighet att hantera ärendet på grund av skiljeklausulen i koncessionsavtalet.

| (91) | AG ifrågasatte framför allt existensberättigandet av ersättningsklausuler i koncessionsavtal mellan hamnmyndigheter och koncessionshavare. AG påpekade att kommersiella företag (t.ex. AG) har som mål att skapa vinst. AG hade dessutom gjort stora investeringar i Deurganckdok och hade naturligtvis ett starkt incitament att få ersättning för dessa. |
| --- | --- |

(91)

AG ifrågasatte framför allt existensberättigandet av ersättningsklausuler i koncessionsavtal mellan hamnmyndigheter och koncessionshavare. AG påpekade att kommersiella företag (t.ex. AG) har som mål att skapa vinst. AG hade dessutom gjort stora investeringar i Deurganckdok och hade naturligtvis ett starkt incitament att få ersättning för dessa.

| (92) | Enligt AG syftade bötessystemet till att bedöma hur den tillgängliga kapaciteten hade maximerats och uppmuntra koncessionshavaren att aktivt arbeta för och uppnå en maximering av den tillgängliga kapaciteten. |
| --- | --- |

(92)

Enligt AG syftade bötessystemet till att bedöma hur den tillgängliga kapaciteten hade maximerats och uppmuntra koncessionshavaren att aktivt arbeta för och uppnå en maximering av den tillgängliga kapaciteten.

| (93) | AG framhöll vidare att inga ersättningsbelopp borde ha debiterats på grund av force majeure i den mening som avses i belgisk civillag. Enligt AG förelåg force majeure på grund av krisen. En annan omständighet som koncessionshavarna inte kunde hållas ansvariga för och som innebar att ultrastora containerfartyg inte kunde hanteras i Antwerpens hamn var att muddringen av Schelde hade försenats. |
| --- | --- |

(93)

AG framhöll vidare att inga ersättningsbelopp borde ha debiterats på grund av force majeure i den mening som avses i belgisk civillag. Enligt AG förelåg force majeure på grund av krisen. En annan omständighet som koncessionshavarna inte kunde hållas ansvariga för och som innebar att ultrastora containerfartyg inte kunde hanteras i Antwerpens hamn var att muddringen av Schelde hade försenats.

| (94) | AG ansåg dessutom att bötesbeloppen var olagliga enligt belgisk rätt eftersom de var av en rent bestraffande karaktär och därför inte utgjorde någon kompensation för några potentiella förluster. |
| --- | --- |

(94)

AG ansåg dessutom att bötesbeloppen var olagliga enligt belgisk rätt eftersom de var av en rent bestraffande karaktär och därför inte utgjorde någon kompensation för några potentiella förluster.

| (95) | Vidare hävdade AG att ersättningsbeloppet var för högt och oproportionerligt sett till den eventuella förlust som GHA ådragit sig. Ersättningen borde därför minskas till 25 % av det begärda beloppet i enlighet med gällande regler enligt belgisk civillag. |
| --- | --- |

(95)

Vidare hävdade AG att ersättningsbeloppet var för högt och oproportionerligt sett till den eventuella förlust som GHA ådragit sig. Ersättningen borde därför minskas till 25 % av det begärda beloppet i enlighet med gällande regler enligt belgisk civillag.

| (96) | AG tillade dessutom att ingen moms borde erläggas på den ersättning som GHA debiterat, eftersom betalningar som kunde klassificeras som klumpsummor för eventuella förluster var momsbefriade. |
| --- | --- |

(96)

AG tillade dessutom att ingen moms borde erläggas på den ersättning som GHA debiterat, eftersom betalningar som kunde klassificeras som klumpsummor för eventuella förluster var momsbefriade.

5.   SYNPUNKTER FRÅN BELGIEN

SYNPUNKTER FRÅN BELGIEN

5.1   Synpunkter från Belgien till följd av beslutet om att inleda förfarandet

Synpunkter från Belgien till följd av beslutet om att inleda förfarandet

| (97) | Belgien bestred att GHA:s beslut kunde tillskrivas staten. Enligt de belgiska myndigheterna var enbart styrelsens sammansättning (som beslutas av ”staten”) och förekomsten av en ”hamnkommissionär” (som har mer begränsade befogenheter än regeringsombudet vid SNCB) inte alls några tillräckliga bevis på att GHA:s åtgärder skulle tillskrivas regeringen, med tanke på den autonomi som garanteras i hamndekretet. Därmed kunde det inte antas att beslutet kunde tillskrivas staten enbart utifrån det faktum att beslutet från 2013 hade lämnats in till ledningen. |
| --- | --- |

(97)

Belgien bestred att GHA:s beslut kunde tillskrivas staten. Enligt de belgiska myndigheterna var enbart styrelsens sammansättning (som beslutas av ”staten”) och förekomsten av en ”hamnkommissionär” (som har mer begränsade befogenheter än regeringsombudet vid SNCB) inte alls några tillräckliga bevis på att GHA:s åtgärder skulle tillskrivas regeringen, med tanke på den autonomi som garanteras i hamndekretet. Därmed kunde det inte antas att beslutet kunde tillskrivas staten enbart utifrån det faktum att beslutet från 2013 hade lämnats in till ledningen.

| (98) | Belgien bestred dessutom att GHA skulle ha gett PSA och AG ekonomiska fördelar genom att anta åtgärderna 1 och 2. Belgien hänvisade i detta avseende till den rättspraxis där kriteriet om marknadsekonomiska aktörer behandlades, framför allt HAMSA mot kommissionen (29), kommissionen mot EDF (30), Spanien mot kommissionen (31) och DM Transport (32). Belgien betonade att myndighetens åtgärd var i linje med – med andra ord ”proportionerlig med” – en sådan som en privat fordringsägare skulle ha antagit under samma omständigheter. |
| --- | --- |

(98)

Belgien bestred dessutom att GHA skulle ha gett PSA och AG ekonomiska fördelar genom att anta åtgärderna 1 och 2. Belgien hänvisade i detta avseende till den rättspraxis där kriteriet om marknadsekonomiska aktörer behandlades, framför allt HAMSA mot kommissionen (29), kommissionen mot EDF (30), Spanien mot kommissionen (31) och DM Transport (32). Belgien betonade att myndighetens åtgärd var i linje med – med andra ord ”proportionerlig med” – en sådan som en privat fordringsägare skulle ha antagit under samma omständigheter.

29

30

31

32

| (99) | Som en allmän kommentar påpekade Belgien att det redan hade fastställts i en dom från förstainstansrätten i Bryssel av den 12 februari 2015 att inget statligt stöd hade getts och att GHA hade agerat som en marknadsekonomisk aktör, närmare bestämt som en hypotetisk privat fordringsägare (33). |
| --- | --- |

(99)

Som en allmän kommentar påpekade Belgien att det redan hade fastställts i en dom från förstainstansrätten i Bryssel av den 12 februari 2015 att inget statligt stöd hade getts och att GHA hade agerat som en marknadsekonomisk aktör, närmare bestämt som en hypotetisk privat fordringsägare (33).

33

| (100) | När det gäller de tvivel som framfördes i beslutet om att inleda förfarandet i fråga om den betydande tid som förflöt mellan krisens början och beslutet från 2013, betonade Belgien att eventuella skuldeftergifter eller skuldavvecklingar ofta undersöks flera år innan rättsliga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(100)

När det gäller de tvivel som framfördes i beslutet om att inleda förfarandet i fråga om den betydande tid som förflöt mellan krisens början och beslutet från 2013, betonade Belgien att eventuella skuldeftergifter eller skuldavvecklingar ofta undersöks flera år innan rättsliga åtgärder vidtas.

| (101) | Belgien angav dessutom att verkningarna av krisen, de exceptionella konsekvenserna för operatörer som ställs inför allt högre minimitonnagekrav och effekterna för hamnen behövde undersökas närmare. Den enorma minskningen av trafiken, som såg en tillbakagång utan motstycke på 15,8 % längs linjen Hamburg–Le Havre och på 15,6 % i Antwerpen, fick långvariga konsekvenser som aldrig tidigare skådats. Under 2012 var containeromlastningen i Antwerpens hamn fortfarande 0,1 % lägre än under 2008. Minskningen på 15,6 % i Antwerpen 2009 och krisens långvariga verkningar fick GHA att göra en strukturell granskning av minimitonnagekraven 2013. Vidare gjordes förfarandet för att fastställa och tillskriva volymunderskott till ett standardförfarande i beslutet från 2013 för alla koncessionshavare med tonnagekrav. |
| --- | --- |

(101)

Belgien angav dessutom att verkningarna av krisen, de exceptionella konsekvenserna för operatörer som ställs inför allt högre minimitonnagekrav och effekterna för hamnen behövde undersökas närmare. Den enorma minskningen av trafiken, som såg en tillbakagång utan motstycke på 15,8 % längs linjen Hamburg–Le Havre och på 15,6 % i Antwerpen, fick långvariga konsekvenser som aldrig tidigare skådats. Under 2012 var containeromlastningen i Antwerpens hamn fortfarande 0,1 % lägre än under 2008. Minskningen på 15,6 % i Antwerpen 2009 och krisens långvariga verkningar fick GHA att göra en strukturell granskning av minimitonnagekraven 2013. Vidare gjordes förfarandet för att fastställa och tillskriva volymunderskott till ett standardförfarande i beslutet från 2013 för alla koncessionshavare med tonnagekrav.

| (102) | Belgien ifrågasatte även huruvida utredningar om statligt stöd snarare borde handla om regeringens effektivitet och beslutsamhet än om huruvida en statlig åtgärd får samma finansiella och ekonomiska effekter (och påverkan på de statliga utgifterna) som en åtgärd som vidtas av en privat fordringsägare. Det ansågs vara mycket mindre relevant huruvida en privat operatör skulle ha fattat samma beslut snabbare. |
| --- | --- |

(102)

Belgien ifrågasatte även huruvida utredningar om statligt stöd snarare borde handla om regeringens effektivitet och beslutsamhet än om huruvida en statlig åtgärd får samma finansiella och ekonomiska effekter (och påverkan på de statliga utgifterna) som en åtgärd som vidtas av en privat fordringsägare. Det ansågs vara mycket mindre relevant huruvida en privat operatör skulle ha fattat samma beslut snabbare.

| (103) | När det gäller de tvivel som framfördes i beslutet om att inleda förfarandet i fråga om minskningens omfattning, upprepade Belgien att endast PSA och AG omfattades av allt högre minimitonnagekrav medan andra företag omfattades av fasta sådana. Verkningarna av krisen var därmed exponentiellt större för PSA och AG än för andra koncessionshavare, och om PSA/AG hade behandlats på samma sätt som andra företag hade detta inneburit diskriminering. |
| --- | --- |

(103)

När det gäller de tvivel som framfördes i beslutet om att inleda förfarandet i fråga om minskningens omfattning, upprepade Belgien att endast PSA och AG omfattades av allt högre minimitonnagekrav medan andra företag omfattades av fasta sådana. Verkningarna av krisen var därmed exponentiellt större för PSA och AG än för andra koncessionshavare, och om PSA/AG hade behandlats på samma sätt som andra företag hade detta inneburit diskriminering.

| (104) | Belgien påpekade att PSA och AG följde minimitonnagekraven korrekt under de första tre åren, trots den stora ökningen på cirka 250 % från 298 000 TEU år 2006 till 1 010 183 TEU år 2008 när det gäller PSA och från 187 000 TEU år 2006 till 665 208 TEU år 2008 när det gäller AG. |
| --- | --- |

(104)

Belgien påpekade att PSA och AG följde minimitonnagekraven korrekt under de första tre åren, trots den stora ökningen på cirka 250 % från 298 000 TEU år 2006 till 1 010 183 TEU år 2008 när det gäller PSA och från 187 000 TEU år 2006 till 665 208 TEU år 2008 när det gäller AG.

| (105) | Belgien påpekade dessutom att minimitonnagekraven för koncessioner i Deurganckdok skiljde sig markant från dem som ställdes på KN, som har haft en koncession i Vrasendok: minimitonnagekraven per kvadratmeter var på cirka [14–19] ton för koncessionerna i Deurganckdok, jämfört med [2–4] ton för KN, och den ersättning som koncessionshavarna i Deurganckdok skulle betala för saknade ton var på cirka [0,30–0,70] euro per ton, jämfört med [0,12–0,20] euro per ton för KN. Om GHA hade debiterat PSA och AG för underskottet under perioden 2009–2012 baserat på den ersättning per uteblivet ton KN skulle betala (dvs. [0,12–0,20] euro per ton i stället för [0,30–0,70] euro per ton) – och baserat på de ursprungliga minimitonnagekrav som PSA och AG omfattades av – skulle PSA ha behövt betala cirka [10–15] miljoner euro i stället för de [8–10] miljoner euro som faktiskt debiterades. AG skulle ha behövt betala cirka [4–7] miljoner euro i stället för det faktiskt debiterade beloppet på cirka [2–5] miljoner euro. |
| --- | --- |

(105)

Belgien påpekade dessutom att minimitonnagekraven för koncessioner i Deurganckdok skiljde sig markant från dem som ställdes på KN, som har haft en koncession i Vrasendok: minimitonnagekraven per kvadratmeter var på cirka [14–19] ton för koncessionerna i Deurganckdok, jämfört med [2–4] ton för KN, och den ersättning som koncessionshavarna i Deurganckdok skulle betala för saknade ton var på cirka [0,30–0,70] euro per ton, jämfört med [0,12–0,20] euro per ton för KN. Om GHA hade debiterat PSA och AG för underskottet under perioden 2009–2012 baserat på den ersättning per uteblivet ton KN skulle betala (dvs. [0,12–0,20] euro per ton i stället för [0,30–0,70] euro per ton) – och baserat på de ursprungliga minimitonnagekrav som PSA och AG omfattades av – skulle PSA ha behövt betala cirka [10–15] miljoner euro i stället för de [8–10] miljoner euro som faktiskt debiterades. AG skulle ha behövt betala cirka [4–7] miljoner euro i stället för det faktiskt debiterade beloppet på cirka [2–5] miljoner euro.

| (106) | Andra koncessionshavare i hamnen uppnådde tonnage under 2012 som var i nivå med dem som gällde före krisen, och de hade inga svårigheter att uppnå de tillämpliga minimitonnagekraven. |
| --- | --- |

(106)

Andra koncessionshavare i hamnen uppnådde tonnage under 2012 som var i nivå med dem som gällde före krisen, och de hade inga svårigheter att uppnå de tillämpliga minimitonnagekraven.

| (107) | Enligt de ursprungliga minimitonnagekraven var PSA och AG tvungna att åstadkomma en ytterligare ökning på 70 % samtidigt som den totala trafiken i Antwerpens hamn minskade med 15,6 % under 2009 och fortfarande låg något under 2008 års nivå under 2012. Den exponentiella effekten av minskningen 2009 var allvarligare för PSA och AG. Dessutom var det inte tillräckligt för PSA och AG att trafikvolymen, såväl för Antwerpens hamn som för dem själva, successivt återgick till den nivå som gällde före krisen. För andra operatörer innebar återgången till nivån före krisen att problemet var löst, men för PSA och AG innebar det fortfarande hårda minimitonnagekrav. |
| --- | --- |

(107)

Enligt de ursprungliga minimitonnagekraven var PSA och AG tvungna att åstadkomma en ytterligare ökning på 70 % samtidigt som den totala trafiken i Antwerpens hamn minskade med 15,6 % under 2009 och fortfarande låg något under 2008 års nivå under 2012. Den exponentiella effekten av minskningen 2009 var allvarligare för PSA och AG. Dessutom var det inte tillräckligt för PSA och AG att trafikvolymen, såväl för Antwerpens hamn som för dem själva, successivt återgick till den nivå som gällde före krisen. För andra operatörer innebar återgången till nivån före krisen att problemet var löst, men för PSA och AG innebar det fortfarande hårda minimitonnagekrav.

| (108) | I princip och om volymen hade utvecklats normalt i Deurganckdok under de första åren hade de båda aktörerna faktiskt kunnat uppnå sina maximala volymer på sedvanligt sätt. Efter återhämtningen efter krisen tre eller fyra år senare hade de inte behövt betala någon ersättning. PSA och AG stod inför ett mycket allvarligare problem än andra hamnoperatörer enbart på grund av den kris som uppstod när den nya dockan byggdes och den särskilda situation som den nya dockan medförde. Enligt de belgiska myndigheterna förekom vare sig selektivitet (eftersom operatörerna vid Deurganckdok befann sig i en helt annan situation än övriga hamnoperatörer) eller fördel. |
| --- | --- |

(108)

I princip och om volymen hade utvecklats normalt i Deurganckdok under de första åren hade de båda aktörerna faktiskt kunnat uppnå sina maximala volymer på sedvanligt sätt. Efter återhämtningen efter krisen tre eller fyra år senare hade de inte behövt betala någon ersättning. PSA och AG stod inför ett mycket allvarligare problem än andra hamnoperatörer enbart på grund av den kris som uppstod när den nya dockan byggdes och den särskilda situation som den nya dockan medförde. Enligt de belgiska myndigheterna förekom vare sig selektivitet (eftersom operatörerna vid Deurganckdok befann sig i en helt annan situation än övriga hamnoperatörer) eller fördel.

| (109) | Vidare hävdade de belgiska myndigheterna att de ursprungliga minimitonnagekraven baserades på ett särskilt förväntat marknadsmönster där det fanns en bred enighet kring den förväntade utvecklingen. Dock visade det sig senare att de bakomliggande förväntningarna var orealistiska på grund av omständigheter som de berörda aktörerna och GHA inte rådde över. I Rotterdam anpassades de ursprungliga minimitonnagekraven efter den nya ekonomiska situation som hade uppstått innan koncessionerna för Maasvlakte 2 trädde i kraft. Där var det ingen som invände mot tillvägagångssättet. Det skulle dessutom vara orimligt att kräva att det system med kraftiga höjningar som PSA och AG fortfarande omfattades av skulle fortsätta att gälla även under kommande år, i en tid när den europeiska ekonomin befann sig i en oväntad kris utan motstycke. |
| --- | --- |

(109)

Vidare hävdade de belgiska myndigheterna att de ursprungliga minimitonnagekraven baserades på ett särskilt förväntat marknadsmönster där det fanns en bred enighet kring den förväntade utvecklingen. Dock visade det sig senare att de bakomliggande förväntningarna var orealistiska på grund av omständigheter som de berörda aktörerna och GHA inte rådde över. I Rotterdam anpassades de ursprungliga minimitonnagekraven efter den nya ekonomiska situation som hade uppstått innan koncessionerna för Maasvlakte 2 trädde i kraft. Där var det ingen som invände mot tillvägagångssättet. Det skulle dessutom vara orimligt att kräva att det system med kraftiga höjningar som PSA och AG fortfarande omfattades av skulle fortsätta att gälla även under kommande år, i en tid när den europeiska ekonomin befann sig i en oväntad kris utan motstycke.

| (110) | När det gäller risken för att PSA och AG åtminstone delvis skulle lämna Antwerpens hamn påpekade de belgiska myndigheterna att hänsyn bör och måste tas till hamnmyndighetens långsiktiga intressen vid fastställandet av huruvida GHA har agerat som en privat marknadsinvesterare. Belgien konstaterade i detta avseende att det absoluta värdet av de koncessionsbetalningar och tillhörande betalningar som PSA och AG genererade under perioden 2008–2012 var flera gånger högre än den summa på 13,5 miljoner euro som AG och PSA skulle betala som ersättning enligt beslutet från 2013 för att inte ha uppnått de ändrade minimitonnagekraven. |
| --- | --- |

(110)

När det gäller risken för att PSA och AG åtminstone delvis skulle lämna Antwerpens hamn påpekade de belgiska myndigheterna att hänsyn bör och måste tas till hamnmyndighetens långsiktiga intressen vid fastställandet av huruvida GHA har agerat som en privat marknadsinvesterare. Belgien konstaterade i detta avseende att det absoluta värdet av de koncessionsbetalningar och tillhörande betalningar som PSA och AG genererade under perioden 2008–2012 var flera gånger högre än den summa på 13,5 miljoner euro som AG och PSA skulle betala som ersättning enligt beslutet från 2013 för att inte ha uppnått de ändrade minimitonnagekraven.

| (111) | Belgien hänvisade dessutom till andra intäkter med koppling till PSA:s/AG:s koncessioner och särskilt till GHA:s verksamhetsintäkter som vanligtvis var på mer än [200–400] miljoner euro under perioden 2012–2014. Av dessa verksamhetsintäkter kom [30–50] % från koncessionsavgifter medan [30–50] % kom från hamnavgifter från förtöjda fartyg. |
| --- | --- |

(111)

Belgien hänvisade dessutom till andra intäkter med koppling till PSA:s/AG:s koncessioner och särskilt till GHA:s verksamhetsintäkter som vanligtvis var på mer än [200–400] miljoner euro under perioden 2012–2014. Av dessa verksamhetsintäkter kom [30–50] % från koncessionsavgifter medan [30–50] % kom från hamnavgifter från förtöjda fartyg.

| (112) | Vidare påpekade Belgien att de direkta intäkter som GHA fick under 2014 från PSA:s och AG:s koncessioner uppgick till cirka [50–90] miljoner euro, vilket motsvarar [15–40] % av GHA:s totala omsättning. |
| --- | --- |

(112)

Vidare påpekade Belgien att de direkta intäkter som GHA fick under 2014 från PSA:s och AG:s koncessioner uppgick till cirka [50–90] miljoner euro, vilket motsvarar [15–40] % av GHA:s totala omsättning.

| (113) | När det gäller risken för att PSA och AG skulle dra ned på sin verksamhet i Antwerpens hamn om de ursprungliga minimitonnagekraven genomfördes, angav Belgien att PSA och AG redan tidigare hade beslutat att avveckla sina investeringar i andra hamnar. Belgien påminde om att operatörerna i fråga hade ett världsomspännande terminalnätverk och att det skulle gå mycket snabbare om resultaten och kostnaderna vid de olika terminalerna jämfördes genom riktmärkning. Belgien påpekade vidare att åtgärder vidtogs i andra hamnar (t.ex. lägre hamnavgifter) för att delvis kompensera för de kostnader som krisen medförde och för den reservkapacitet som blev tillgänglig till följd av krisen och som innebar att verksamheter kunde läggas om. Mot bakgrund av detta bedömde GHA att PSA och AG skulle vägra gå med på att betala för att inte ha uppnått de ursprungliga minimitonnagekraven och att det fanns en verklig risk att de skulle flytta till närliggande hamnar. |
| --- | --- |

(113)

När det gäller risken för att PSA och AG skulle dra ned på sin verksamhet i Antwerpens hamn om de ursprungliga minimitonnagekraven genomfördes, angav Belgien att PSA och AG redan tidigare hade beslutat att avveckla sina investeringar i andra hamnar. Belgien påminde om att operatörerna i fråga hade ett världsomspännande terminalnätverk och att det skulle gå mycket snabbare om resultaten och kostnaderna vid de olika terminalerna jämfördes genom riktmärkning. Belgien påpekade vidare att åtgärder vidtogs i andra hamnar (t.ex. lägre hamnavgifter) för att delvis kompensera för de kostnader som krisen medförde och för den reservkapacitet som blev tillgänglig till följd av krisen och som innebar att verksamheter kunde läggas om. Mot bakgrund av detta bedömde GHA att PSA och AG skulle vägra gå med på att betala för att inte ha uppnått de ursprungliga minimitonnagekraven och att det fanns en verklig risk att de skulle flytta till närliggande hamnar.

| (114) | När det gäller frågan om huruvida koncessionsavtalen skulle kunna upphävas eller ändras hävdade Belgien att PSA och AG hade kunnat åberopa force majeure med tanke på krisen eller vidhållit att klausulerna om erläggande av ersättning för bristande efterlevnad av minimitonnagekraven var förbjudna och därmed ogiltiga (både AG och PSA tog upp detta i skiljeförfarandena). Kontraktet hade också kunnat upphävas på grund av att en koncessionshavare som är strukturellt förlustbringande går i konkurs. |
| --- | --- |

(114)

När det gäller frågan om huruvida koncessionsavtalen skulle kunna upphävas eller ändras hävdade Belgien att PSA och AG hade kunnat åberopa force majeure med tanke på krisen eller vidhållit att klausulerna om erläggande av ersättning för bristande efterlevnad av minimitonnagekraven var förbjudna och därmed ogiltiga (både AG och PSA tog upp detta i skiljeförfarandena). Kontraktet hade också kunnat upphävas på grund av att en koncessionshavare som är strukturellt förlustbringande går i konkurs.

| (115) | Belgien påpekade vidare att terminaloperatörerna längs linjen Hamburg–Le Havre konkurrerade med varandra om att få och bibehålla trafikvolymer. GHA var i detta avseende tvunget att bibehålla sin konkurrenskraft och var föremål för koncessionshavarnas köpkraft. |
| --- | --- |

(115)

Belgien påpekade vidare att terminaloperatörerna längs linjen Hamburg–Le Havre konkurrerade med varandra om att få och bibehålla trafikvolymer. GHA var i detta avseende tvunget att bibehålla sin konkurrenskraft och var föremål för koncessionshavarnas köpkraft.

| (116) | Belgien förklarade dessutom att GHA måste beakta att koncessionsavtalen upprättades under olika ekonomiska omständigheter, både i fråga om efterfrågan (uppgång) och i fråga om kapacitet (begränsad kapacitet i nordvästra Europa). Krisen resulterade i att hamnarna blev aktörer på köparnas marknad. Rederierna blev därmed den dominerande parten och utnyttjade sin förhandlingsstyrka, delvis på grund av sin storlek och kapacitet. |
| --- | --- |

(116)

Belgien förklarade dessutom att GHA måste beakta att koncessionsavtalen upprättades under olika ekonomiska omständigheter, både i fråga om efterfrågan (uppgång) och i fråga om kapacitet (begränsad kapacitet i nordvästra Europa). Krisen resulterade i att hamnarna blev aktörer på köparnas marknad. Rederierna blev därmed den dominerande parten och utnyttjade sin förhandlingsstyrka, delvis på grund av sin storlek och kapacitet.

| (117) | När det gäller frågan om huruvida uttryckliga krav ställdes i beslutet från 2013 om att PSA och AG skulle flytta sin trafik till andra hamnar där tonnagekraven tillämpades strikt för att de inte skulle bli föremål för sanktioner, hänvisade Belgien till de åtgärder som andra konkurrerande hamnar vidtagit för att mildra krisens effekter för hamnanvändarna, till exempel genom lägre hamnavgifter. Belgien nämnde även exemplet med Hutchinson Whampoa som avvaktade med sina investeringar i den egna hamnen Felixstowe och att operatören (DP World) vid containerhamnen och logistikparken London Gateway också minskade sina investeringar eller lade dem på is helt eller delvis. I detta sammanhang nämnde Belgien dock inget om några sänkta minimitonnagekrav utan hävdade att samma grundtanke fanns bakom de nämnda exemplen, nämligen mindre investeringar eller åtaganden under krisen. |
| --- | --- |

(117)

När det gäller frågan om huruvida uttryckliga krav ställdes i beslutet från 2013 om att PSA och AG skulle flytta sin trafik till andra hamnar där tonnagekraven tillämpades strikt för att de inte skulle bli föremål för sanktioner, hänvisade Belgien till de åtgärder som andra konkurrerande hamnar vidtagit för att mildra krisens effekter för hamnanvändarna, till exempel genom lägre hamnavgifter. Belgien nämnde även exemplet med Hutchinson Whampoa som avvaktade med sina investeringar i den egna hamnen Felixstowe och att operatören (DP World) vid containerhamnen och logistikparken London Gateway också minskade sina investeringar eller lade dem på is helt eller delvis. I detta sammanhang nämnde Belgien dock inget om några sänkta minimitonnagekrav utan hävdade att samma grundtanke fanns bakom de nämnda exemplen, nämligen mindre investeringar eller åtaganden under krisen.

| (118) | Belgien förklarade vidare att det inte fanns något incitament för PSA och AG att flytta trafiken till andra hamnar, eftersom GHA först 2013 beslutade hur de ouppnådda minimitonnagekraven mellan 2009 och 2012 skulle hanteras. |
| --- | --- |

(118)

Belgien förklarade vidare att det inte fanns något incitament för PSA och AG att flytta trafiken till andra hamnar, eftersom GHA först 2013 beslutade hur de ouppnådda minimitonnagekraven mellan 2009 och 2012 skulle hanteras.

| (119) | När det gäller aspekter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt i beslutet från 2013 påpekade de belgiska myndigheterna att omständigheter som markanvändningsplanering och sysselsättning på lång sikt skulle förstärka de ekonomiska motiven i detta fall. Sådana omständigheter spelade också in och förstärkte intrycket av att GHA:s agerande styrdes av en önskan att PSA och AG inte skulle lämna Antwerpens hamn. Enligt de belgiska myndigheterna kunde inte enbart en hänvisning till icke-ekonomiska aspekter anses bestrida det faktum att GHA hade agerat som en privat marknadsinvesterare. |
| --- | --- |

(119)

När det gäller aspekter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt i beslutet från 2013 påpekade de belgiska myndigheterna att omständigheter som markanvändningsplanering och sysselsättning på lång sikt skulle förstärka de ekonomiska motiven i detta fall. Sådana omständigheter spelade också in och förstärkte intrycket av att GHA:s agerande styrdes av en önskan att PSA och AG inte skulle lämna Antwerpens hamn. Enligt de belgiska myndigheterna kunde inte enbart en hänvisning till icke-ekonomiska aspekter anses bestrida det faktum att GHA hade agerat som en privat marknadsinvesterare.

| (120) | När det gäller risken att PSA och AG skulle vidta rättsliga åtgärder för att bestrida verkställandet av samtliga minimitonnagekrav enligt avtalet, betonade Belgien att en offentlig myndighet kan beakta processuella risker vid sitt beslut om åtgärd (t.ex. risken för eventuellt långdragna skuldkonverterings- eller konkursförfaranden) (34) och att reglerna för statligt stöd till exempel inte automatiskt utesluter förlikning (35). Förekomsten av en eventuellt legitim fordran var därmed faktiskt en relevant faktor som beaktades vid bedömningen av huruvida den offentliga myndigheten hade agerat som en privat fordringsägare (36). GHA var därför tvunget att ta hänsyn till att PSA och AG kunde bestrida att hela ersättningsbeloppet krävdes för de ouppnådda minimitonnagekraven vid nationell domstol eller skiljedomstol och att ett sådant krav skulle ha kunnat tillbakavisas av domstol eller skiljedomstol, bland annat eftersom det utgjorde ett rättighetsmissbruk från GHA:s sida eller ett verkställande av den bestraffande ersättningsklausulen. |
| --- | --- |

(120)

När det gäller risken att PSA och AG skulle vidta rättsliga åtgärder för att bestrida verkställandet av samtliga minimitonnagekrav enligt avtalet, betonade Belgien att en offentlig myndighet kan beakta processuella risker vid sitt beslut om åtgärd (t.ex. risken för eventuellt långdragna skuldkonverterings- eller konkursförfaranden) (34) och att reglerna för statligt stöd till exempel inte automatiskt utesluter förlikning (35). Förekomsten av en eventuellt legitim fordran var därmed faktiskt en relevant faktor som beaktades vid bedömningen av huruvida den offentliga myndigheten hade agerat som en privat fordringsägare (36). GHA var därför tvunget att ta hänsyn till att PSA och AG kunde bestrida att hela ersättningsbeloppet krävdes för de ouppnådda minimitonnagekraven vid nationell domstol eller skiljedomstol och att ett sådant krav skulle ha kunnat tillbakavisas av domstol eller skiljedomstol, bland annat eftersom det utgjorde ett rättighetsmissbruk från GHA:s sida eller ett verkställande av den bestraffande ersättningsklausulen.

34

35

36

| (121) | Belgien hänvisade till skäl 78 i beslutet om att inleda förfarandet, där det anges att Belgien, för att styrka en påstådd risk för rättstvister, översände skrivelser från PSA och AG till kommissionen där de redogjorde för sin rättsliga ståndpunkt. Skrivelserna var dock daterade den 19 februari 2013 och den 23 februari 2013. De påstådda stödmottagarna skickade därför dem till GHA efter att klagomålet i det aktuella ärendet översänts till Belgien för synpunkter den 29 januari 2013. Belgien hävdade att inget beslut ännu hade fattats när klagomålet ingavs om de ouppnådda minimitonnagekraven för perioden 2009–2012. Eftersom detta beslut fattades först genom beslutet från 2013 kunde PSA och AG inte ha vidtagit rättsliga åtgärder före beslutet från 2013 och klagomålet om statligt stöd. |
| --- | --- |

(121)

Belgien hänvisade till skäl 78 i beslutet om att inleda förfarandet, där det anges att Belgien, för att styrka en påstådd risk för rättstvister, översände skrivelser från PSA och AG till kommissionen där de redogjorde för sin rättsliga ståndpunkt. Skrivelserna var dock daterade den 19 februari 2013 och den 23 februari 2013. De påstådda stödmottagarna skickade därför dem till GHA efter att klagomålet i det aktuella ärendet översänts till Belgien för synpunkter den 29 januari 2013. Belgien hävdade att inget beslut ännu hade fattats när klagomålet ingavs om de ouppnådda minimitonnagekraven för perioden 2009–2012. Eftersom detta beslut fattades först genom beslutet från 2013 kunde PSA och AG inte ha vidtagit rättsliga åtgärder före beslutet från 2013 och klagomålet om statligt stöd.

| (122) | Förutom de tvivel som kommissionen tog upp i beslutet om att inleda förfarandet konstaterade Belgien att även de ändrade minimitonnagekraven fortfarande var betydligt lägre än de minimitonnagekrav som PSA och AG föreslog under den ursprungliga marknadsundersökningen som, till följd av offentlig upphandling, ledde till att koncessionerna i fråga beviljades till PSA och AG. Närmare bestämt höjdes senare de ursprungliga tonnagekraven på 16 700 000 ton (= 1 336 000 TEU) till 53 932 500 ton (= 4 131 600 TEU). Denna betydande höjning av minimitonnagekraven skedde till följd av en omstrukturering av de olika koncessionerna på Deurganckdoks vänstra och högra bank som innebar att de berörda aktörernas omlastning kunde optimeras. De prognoser som gjordes vid ändringen baserades på en uppgång på marknaden. |
| --- | --- |

(122)

Förutom de tvivel som kommissionen tog upp i beslutet om att inleda förfarandet konstaterade Belgien att även de ändrade minimitonnagekraven fortfarande var betydligt lägre än de minimitonnagekrav som PSA och AG föreslog under den ursprungliga marknadsundersökningen som, till följd av offentlig upphandling, ledde till att koncessionerna i fråga beviljades till PSA och AG. Närmare bestämt höjdes senare de ursprungliga tonnagekraven på 16 700 000 ton (= 1 336 000 TEU) till 53 932 500 ton (= 4 131 600 TEU). Denna betydande höjning av minimitonnagekraven skedde till följd av en omstrukturering av de olika koncessionerna på Deurganckdoks vänstra och högra bank som innebar att de berörda aktörernas omlastning kunde optimeras. De prognoser som gjordes vid ändringen baserades på en uppgång på marknaden.

| (123) | Belgien hävdade vidare att beslutet från 2013 var i linje med liknande beslut som fattats av andra hamnmyndigheter vilket enligt Belgiens uppfattning var ett ytterligare bevis på beslutets marknadsmässighet. |
| --- | --- |

(123)

Belgien hävdade vidare att beslutet från 2013 var i linje med liknande beslut som fattats av andra hamnmyndigheter vilket enligt Belgiens uppfattning var ett ytterligare bevis på beslutets marknadsmässighet.

| (124) | När det gäller åtgärd 2 anmärkte Belgien att de ändrade minimitonnagekraven var tillämpliga fram till koncessionsavtalets slut, enligt beslutet från 2013. |
| --- | --- |

(124)

När det gäller åtgärd 2 anmärkte Belgien att de ändrade minimitonnagekraven var tillämpliga fram till koncessionsavtalets slut, enligt beslutet från 2013.

| (125) | Belgien påpekade även att AG efter den överenskomna marköverföringen var tvunget att uppfylla de tillämpliga minimitonnagekraven med ett koncessionsområde som var cirka 30 % mindre än tidigare. Minimitonnagekraven höjdes trots att AG inte använde den del som senare överfördes till PSA, och AG hade behövt utrymmet i framtiden. |
| --- | --- |

(125)

Belgien påpekade även att AG efter den överenskomna marköverföringen var tvunget att uppfylla de tillämpliga minimitonnagekraven med ett koncessionsområde som var cirka 30 % mindre än tidigare. Minimitonnagekraven höjdes trots att AG inte använde den del som senare överfördes till PSA, och AG hade behövt utrymmet i framtiden.

| (126) | Belgien vidhöll dessutom att ingen selektivitet förelåg i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Såsom Belgien förklarade uppmanades alla koncessionshavare med tonnagekrav att årligen förklara och redogöra för volymunderskottet i linje med det enhetliga förfarande som anges i beslutet från 2013. GHA hade därmed behandlat alla lika. Klaganden själv kunde inte dra fördel av detta system. Enligt Belgien fanns ett enhetligt ”referenssystem” i den mening som avses i utkastet till kommissionens tillkännagivande från 2014 (37), som tillämpades för alla koncessionshavare. |
| --- | --- |

(126)

Belgien vidhöll dessutom att ingen selektivitet förelåg i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Såsom Belgien förklarade uppmanades alla koncessionshavare med tonnagekrav att årligen förklara och redogöra för volymunderskottet i linje med det enhetliga förfarande som anges i beslutet från 2013. GHA hade därmed behandlat alla lika. Klaganden själv kunde inte dra fördel av detta system. Enligt Belgien fanns ett enhetligt ”referenssystem” i den mening som avses i utkastet till kommissionens tillkännagivande från 2014 (37), som tillämpades för alla koncessionshavare.

37

5.2   Synpunkter från Belgien till följd av synpunkterna från tredje parter

Synpunkter från Belgien till följd av synpunkterna från tredje parter

| (127) | De belgiska myndigheterna betonade risken att PSA och AG kunde lämna Antwerpens hamn om ersättning måste erläggas. De hänvisade i detta sammanhang till exemplet med PSA och AG, som tidigare hade minskat sina investeringar i Dubai och Indien. Dessutom hade PSA avslutat sin koncession i förtid i [...] hamn. Därför fanns det en äkta rädsla från GHA:s sida att PSA och AG också skulle avsluta sina koncessioner i Antwerpen, och därmed var GHA:s beslut om att sänka minimitonnagekraven och på så sätt föregå en del av ersättningsbetalningarna i linje med principen om marknadsekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(127)

De belgiska myndigheterna betonade risken att PSA och AG kunde lämna Antwerpens hamn om ersättning måste erläggas. De hänvisade i detta sammanhang till exemplet med PSA och AG, som tidigare hade minskat sina investeringar i Dubai och Indien. Dessutom hade PSA avslutat sin koncession i förtid i [...] hamn. Därför fanns det en äkta rädsla från GHA:s sida att PSA och AG också skulle avsluta sina koncessioner i Antwerpen, och därmed var GHA:s beslut om att sänka minimitonnagekraven och på så sätt föregå en del av ersättningsbetalningarna i linje med principen om marknadsekonomiska aktörer.

| (128) | Belgien betonade även att andra marknadsaktörer vidtog liknande åtgärder som GHA genom att minska de planerade investeringarna eller sprida ut dem över längre perioder än vad som ursprungligen planerats. Dessutom hade andra hamnmyndigheter sänkt sina hamnavgifter och minimitonnagekrav (vissa hamnmyndigheter tillämpade dock inga minimitonnagekrav alls). |
| --- | --- |

(128)

Belgien betonade även att andra marknadsaktörer vidtog liknande åtgärder som GHA genom att minska de planerade investeringarna eller sprida ut dem över längre perioder än vad som ursprungligen planerats. Dessutom hade andra hamnmyndigheter sänkt sina hamnavgifter och minimitonnagekrav (vissa hamnmyndigheter tillämpade dock inga minimitonnagekrav alls).

| (129) | På grundval av de synpunkter som KN hade inkommit med bestred Belgien det faktum att KN konkurrerade med PSA och AG och hänvisade i detta avseende till de beslut som fattats av Raad van State och Hof van Beroep. |
| --- | --- |

(129)

På grundval av de synpunkter som KN hade inkommit med bestred Belgien det faktum att KN konkurrerade med PSA och AG och hänvisade i detta avseende till de beslut som fattats av Raad van State och Hof van Beroep.

| (130) | När det gäller frågan om selektivitet höll de belgiska myndigheterna inte med KN om att GHA inte fattade sina beslut inom ramen för ”en allmän policy”. I beslutet från 2013 vidtog GHA i stället en allmän åtgärd som syftade till att hantera verkningarna av krisen och den berörda containertrafiken samt bulklasttrafiken. Enligt de belgiska myndigheterna beaktades PSA:s och AG:s särskilda behov i det beslut som fattades till förmån för dessa båda koncessionshavare. |
| --- | --- |

(130)

När det gäller frågan om selektivitet höll de belgiska myndigheterna inte med KN om att GHA inte fattade sina beslut inom ramen för ”en allmän policy”. I beslutet från 2013 vidtog GHA i stället en allmän åtgärd som syftade till att hantera verkningarna av krisen och den berörda containertrafiken samt bulklasttrafiken. Enligt de belgiska myndigheterna beaktades PSA:s och AG:s särskilda behov i det beslut som fattades till förmån för dessa båda koncessionshavare.

| (131) | När det gäller KN:s synpunkter på åtgärd 2 konstaterade Belgien att KN inte såg förbindelserna mellan GHA och koncessionshavarna i dess bredare sammanhang genom att begära att PSA skulle omfattas av ännu högre minimitonnagekrav. Dessutom ansåg inte KN att det primära målet med minimitonnagekraven var att uppmuntra koncessionshavarna att dra största möjliga nytta av koncessionen, utan att de skulle utgöra en fristående inkomstkälla. |
| --- | --- |

(131)

När det gäller KN:s synpunkter på åtgärd 2 konstaterade Belgien att KN inte såg förbindelserna mellan GHA och koncessionshavarna i dess bredare sammanhang genom att begära att PSA skulle omfattas av ännu högre minimitonnagekrav. Dessutom ansåg inte KN att det primära målet med minimitonnagekraven var att uppmuntra koncessionshavarna att dra största möjliga nytta av koncessionen, utan att de skulle utgöra en fristående inkomstkälla.

5.3   Belgiens inlagor till följd av kommissionens begäran om information

Belgiens inlagor till följd av kommissionens begäran om information

5.3.1   Fördel – åtgärd 1

Fördel – åtgärd 1

| (132) | Belgien styrkte att GHA i flera fall hade gett andra koncessionshavare än PSA och AG dispens från att betala ersättning, i strid mot ersättningsklausulerna i respektive koncessionsavtal, i fall där de avtalsenliga minimitonnagekraven inte hade uppnåtts mellan 2009 och 2012. I flera andra fall drev GHA in ersättning i enlighet med ersättningsklausulerna i respektive koncessionsavtal från koncessionshavare som inte hade uppnått de avtalsenliga minimitonnagekraven. |
| --- | --- |

(132)

Belgien styrkte att GHA i flera fall hade gett andra koncessionshavare än PSA och AG dispens från att betala ersättning, i strid mot ersättningsklausulerna i respektive koncessionsavtal, i fall där de avtalsenliga minimitonnagekraven inte hade uppnåtts mellan 2009 och 2012. I flera andra fall drev GHA in ersättning i enlighet med ersättningsklausulerna i respektive koncessionsavtal från koncessionshavare som inte hade uppnått de avtalsenliga minimitonnagekraven.

| (133) | Besluten huruvida ersättning skulle krävas eller inte fattades enligt ett förfarande som GHA tillämpade. I april 2010 till exempel begärde GHA en förklaring från koncessionshavarna i Antwerpens hamn om varför de inte hade uppnått de avtalsenliga minimitonnagekraven 2009. |
| --- | --- |

(133)

Besluten huruvida ersättning skulle krävas eller inte fattades enligt ett förfarande som GHA tillämpade. I april 2010 till exempel begärde GHA en förklaring från koncessionshavarna i Antwerpens hamn om varför de inte hade uppnått de avtalsenliga minimitonnagekraven 2009.

| (134) | Som svar på kommissionens begäran om information av den 23 juni 2016 i fråga om AG:s eventuella underlåtelse att uppnå minimitonnagekraven efter 2014 förklarade Belgien att GHA hade beslutat (38) att invänta resultatet av kommissionens formella utredning innan något beslut fattades för 2015. Dessutom ville GHA även invänta skiljenämndens beslut. Ett uppskjutande av beslutet innebar inte att AG skulle få dispens från någon betalning för 2015. GHA hade uttryckligen förbehållit sig alla rättigheter att debitera AG för eventuell underlåtelse att uppnå minimitonnagekraven. GHA underströk även i beslutet att ett uppskjutande av beslutet om minimitonnagekrav för 2015 inte kunde tolkas som att GHA avstod från sina rättigheter. |
| --- | --- |

(134)

Som svar på kommissionens begäran om information av den 23 juni 2016 i fråga om AG:s eventuella underlåtelse att uppnå minimitonnagekraven efter 2014 förklarade Belgien att GHA hade beslutat (38) att invänta resultatet av kommissionens formella utredning innan något beslut fattades för 2015. Dessutom ville GHA även invänta skiljenämndens beslut. Ett uppskjutande av beslutet innebar inte att AG skulle få dispens från någon betalning för 2015. GHA hade uttryckligen förbehållit sig alla rättigheter att debitera AG för eventuell underlåtelse att uppnå minimitonnagekraven. GHA underströk även i beslutet att ett uppskjutande av beslutet om minimitonnagekrav för 2015 inte kunde tolkas som att GHA avstod från sina rättigheter.

38

| (135) | Belgien informerade dessutom kommissionen om att man hade återinfört de ursprungliga minimitonnagekraven för AG med verkan från och med 2015 och att de anpassats på vederbörligt sätt för den tillgängliga mark som gått förlorad till följd av marköverföringen. |
| --- | --- |

(135)

Belgien informerade dessutom kommissionen om att man hade återinfört de ursprungliga minimitonnagekraven för AG med verkan från och med 2015 och att de anpassats på vederbörligt sätt för den tillgängliga mark som gått förlorad till följd av marköverföringen.

5.3.2   Fördel – åtgärd 2

Fördel – åtgärd 2

| (136) | Belgien gav följande förklaring på frågan om varför GHA inte hade återinfört alla de ursprungliga minimitonnagekraven för PSA under 2014 utan i stället successivt återinförde minimitonnagekrav på 1 400 000 TEU under 2014 och 2 000 000 TEU under 2015, vilket innebar att den fullständiga nivån på 2 559 600 TEU förverkligades först 2016: |
| --- | --- |

(136)

Belgien gav följande förklaring på frågan om varför GHA inte hade återinfört alla de ursprungliga minimitonnagekraven för PSA under 2014 utan i stället successivt återinförde minimitonnagekrav på 1 400 000 TEU under 2014 och 2 000 000 TEU under 2015, vilket innebar att den fullständiga nivån på 2 559 600 TEU förverkligades först 2016:

| (137) | Det faktum att den ekonomiska verksamheten under 2014 inte redan hade uppnått den nivå som gällde före krisen innebar inte att minimitonnagekraven kunde återgå till ursprungsnivåerna för Deurganckdok-operatörerna (AG och PSA). Tre till fem år därefter hade trafiken återgått till den nivå som gällde före krisen, men minimitonnagekraven hade inte stannat kvar på samma nivå utan fortsatte att höjas. Detta var något unikt för Deurganckdok eftersom detta var den enda terminal där minimitonnagekraven fortsatte att höjas under krisen på grund av den verksamhet som inleddes där och det faktum att det alltid tar flera år att utrusta en ny terminal till fullo och ta emot ny ytterligare trafik tills maxkapaciteten är nådd. I en normal situation med fasta minimitonnagekrav kan alltså krav som inte uppnåtts på grund av krisen tillgodoses genom uppnående av den nivå som gällde före krisen. Så är däremot inte fallet för koncessionerna vid Deurganckdok. Det i sig gör att operatörerna vid Deurganckdok befinner sig i en mycket svårare situation och att det krävs en mycket längre återhämtningstid. Man kan även se på det hela från ett annat perspektiv: en återgång till ursprungsnivåerna skulle innebära att GHA måste införa ännu högre krav på ytterligare containertrafik än i de befintliga koncessionsavtalen. Det finns uppenbarligen gränser för vad som är rimligt att uppnå. |
| --- | --- |

(137)

Det faktum att den ekonomiska verksamheten under 2014 inte redan hade uppnått den nivå som gällde före krisen innebar inte att minimitonnagekraven kunde återgå till ursprungsnivåerna för Deurganckdok-operatörerna (AG och PSA). Tre till fem år därefter hade trafiken återgått till den nivå som gällde före krisen, men minimitonnagekraven hade inte stannat kvar på samma nivå utan fortsatte att höjas. Detta var något unikt för Deurganckdok eftersom detta var den enda terminal där minimitonnagekraven fortsatte att höjas under krisen på grund av den verksamhet som inleddes där och det faktum att det alltid tar flera år att utrusta en ny terminal till fullo och ta emot ny ytterligare trafik tills maxkapaciteten är nådd. I en normal situation med fasta minimitonnagekrav kan alltså krav som inte uppnåtts på grund av krisen tillgodoses genom uppnående av den nivå som gällde före krisen. Så är däremot inte fallet för koncessionerna vid Deurganckdok. Det i sig gör att operatörerna vid Deurganckdok befinner sig i en mycket svårare situation och att det krävs en mycket längre återhämtningstid. Man kan även se på det hela från ett annat perspektiv: en återgång till ursprungsnivåerna skulle innebära att GHA måste införa ännu högre krav på ytterligare containertrafik än i de befintliga koncessionsavtalen. Det finns uppenbarligen gränser för vad som är rimligt att uppnå.

5.3.3   Simulering av långsiktig vinst

Simulering av långsiktig vinst

| (138) | Belgien lämnade in utförliga beräkningar som visade att summan av efterskänkta straffavgifter kunde uppvägas av större intäkter på lång sikt. Beräkningarna baserades delvis på förhandsbevisning som dock blev till efterhandsbevisning. |
| --- | --- |

(138)

Belgien lämnade in utförliga beräkningar som visade att summan av efterskänkta straffavgifter kunde uppvägas av större intäkter på lång sikt. Beräkningarna baserades delvis på förhandsbevisning som dock blev till efterhandsbevisning.

6.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

6.1   Förekomst av stöd

Förekomst av stöd

| (139) | Kommissionen måste undersöka om de åtgärder som omfattas av detta förfarande kan utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen måste undersöka om de åtgärder som omfattas av detta förfarande kan utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (140) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(140)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (141) | Om en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i denna bestämmelse måste därför följande kumulativa villkor uppfyllas: i) Åtgärden måste tillskrivas staten och finansieras med statliga medel. ii) Åtgärden måste medföra en ekonomisk fördel för ett företag. iii) Fördelen måste vara selektiv. iv) Åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och måste påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(141)

Om en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i denna bestämmelse måste därför följande kumulativa villkor uppfyllas: i) Åtgärden måste tillskrivas staten och finansieras med statliga medel. ii) Åtgärden måste medföra en ekonomisk fördel för ett företag. iii) Fördelen måste vara selektiv. iv) Åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och måste påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (142) | Om något av ovannämnda kriterier inte uppfylls kan åtgärden alltså inte betraktas som statligt stöd. Beträffande detta ärende anser kommissionen att det bör bedömas huruvida någon av de båda åtgärderna medförde en fördel för de påstådda stödmottagarna. |
| --- | --- |

(142)

Om något av ovannämnda kriterier inte uppfylls kan åtgärden alltså inte betraktas som statligt stöd. Beträffande detta ärende anser kommissionen att det bör bedömas huruvida någon av de båda åtgärderna medförde en fördel för de påstådda stödmottagarna.

| (143) | En fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget är varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden, det vill säga i avsaknad av statligt ingripande. |
| --- | --- |

(143)

En fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget är varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden, det vill säga i avsaknad av statligt ingripande.

| (144) | För att i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställa huruvida den lägre ersättning som GHA beviljade utgjorde en ekonomisk fördel för PSA och AG, måste kommissionen fastställa huruvida GHA agerade på samma sätt som en privat operatör skulle ha gjort i samma situation. Enligt principen om marknadsekonomiska aktörer innebär en åtgärd som genomförts av staten inte stöd om en privat investerare, som är av samma storlek som de berörda offentliga organen och agerar enligt normala marknadsvillkor i en marknadsekonomi, hade kunnat vara tvungen att tillhandahålla stödmottagaren samma åtgärd i en liknande situation (39). |
| --- | --- |

(144)

För att i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställa huruvida den lägre ersättning som GHA beviljade utgjorde en ekonomisk fördel för PSA och AG, måste kommissionen fastställa huruvida GHA agerade på samma sätt som en privat operatör skulle ha gjort i samma situation. Enligt principen om marknadsekonomiska aktörer innebär en åtgärd som genomförts av staten inte stöd om en privat investerare, som är av samma storlek som de berörda offentliga organen och agerar enligt normala marknadsvillkor i en marknadsekonomi, hade kunnat vara tvungen att tillhandahålla stödmottagaren samma åtgärd i en liknande situation (39).

39

| (145) | I linje med fast rättspraxis (40) medger kommissionen att åtgärderna måste granskas mot bakgrund av den period under vilken de fattades. När kommissionen tar ställning till de omtvistade åtgärderna är den dessutom skyldig att beakta samtliga relevanta omständigheter och i vilket sammanhang åtgärderna vidtagits (41). |
| --- | --- |

(145)

I linje med fast rättspraxis (40) medger kommissionen att åtgärderna måste granskas mot bakgrund av den period under vilken de fattades. När kommissionen tar ställning till de omtvistade åtgärderna är den dessutom skyldig att beakta samtliga relevanta omständigheter och i vilket sammanhang åtgärderna vidtagits (41).

40

41

6.1.1   Eventuell fördel som beviljats genom åtgärd 1 – beslutet från 2013

Eventuell fördel som beviljats genom åtgärd 1 – beslutet från 2013

| (146) | Kommissionen konstaterar att verkningarna av krisen, såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet, borde beaktas vid bedömningen av förenligheten med marknaden gällande åtgärd 1. Kommissionen konstaterar dessutom att när krisen började, framför allt under 2008 och 2009, omfattades bara PSA och AG av progressiva minimitonnagekrav, som höjdes från år till år, medan alla andra koncessionshavare i Antwerpens hamn, däribland klaganden, omfattades av fasta sådana (se skäl 29). Under krisen befann sig därför PSA och AG i en särskild situation jämfört med andra operatörer som är verksamma i Antwerpens hamn. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen konstaterar att verkningarna av krisen, såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet, borde beaktas vid bedömningen av förenligheten med marknaden gällande åtgärd 1. Kommissionen konstaterar dessutom att när krisen började, framför allt under 2008 och 2009, omfattades bara PSA och AG av progressiva minimitonnagekrav, som höjdes från år till år, medan alla andra koncessionshavare i Antwerpens hamn, däribland klaganden, omfattades av fasta sådana (se skäl 29). Under krisen befann sig därför PSA och AG i en särskild situation jämfört med andra operatörer som är verksamma i Antwerpens hamn.

| (147) | Kommissionen medger dessutom att krisens oväntade verkningar tvingade företag inom alla branscher att anpassa sitt beteende. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen medger dessutom att krisens oväntade verkningar tvingade företag inom alla branscher att anpassa sitt beteende.

| (148) | Bortsett från krisen konstaterar kommissionen att det var viktigt för hamnens långsiktiga intressen att upprätthålla samarbetet med PSA och AG. |
| --- | --- |

(148)

Bortsett från krisen konstaterar kommissionen att det var viktigt för hamnens långsiktiga intressen att upprätthålla samarbetet med PSA och AG.

| (149) | Kommissionen påminner även om att KN, klaganden (se skäl 21), och andra operatörer i Antwerpens hamn (se skäl 131) beviljades ändrade minimitonnagekrav som var till deras fördel under krisen. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen påminner även om att KN, klaganden (se skäl 21), och andra operatörer i Antwerpens hamn (se skäl 131) beviljades ändrade minimitonnagekrav som var till deras fördel under krisen.

| (150) | Kommissionen anser därför att det i princip är rimligt att en marknadsekonomisk aktör i samma situation som GHA också skulle ha anpassat de enligt avtal gällande minimitonnagekraven med tanke på krisen. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen anser därför att det i princip är rimligt att en marknadsekonomisk aktör i samma situation som GHA också skulle ha anpassat de enligt avtal gällande minimitonnagekraven med tanke på krisen.

| (151) | I beslutet om att inleda förfarandet hyste kommissionen emellertid tvivel om huruvida GHA agerade som en marknadsekonomisk aktör vid genomförandet av åtgärd 1. |
| --- | --- |

(151)

I beslutet om att inleda förfarandet hyste kommissionen emellertid tvivel om huruvida GHA agerade som en marknadsekonomisk aktör vid genomförandet av åtgärd 1.

Tidsluckan mellan krisens början och beslutet från 2013

Tidsluckan mellan krisens början och beslutet från 2013

| (152) | Kommissionen ansåg framför allt, i beslutet om att inleda förfarandet, att en rationell privat marknadsaktör skulle ha strävat efter att maximera sina vinster (eller minimera sina förluster) genom att driva in belopp som förfallit till betalning snarast möjligt. I det aktuella fallet förflöt betydande tid mellan krisens början och beslutet från 2013, som retroaktivt behandlade frågan om obetald ersättning genom att minska den avsevärt. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen ansåg framför allt, i beslutet om att inleda förfarandet, att en rationell privat marknadsaktör skulle ha strävat efter att maximera sina vinster (eller minimera sina förluster) genom att driva in belopp som förfallit till betalning snarast möjligt. I det aktuella fallet förflöt betydande tid mellan krisens början och beslutet från 2013, som retroaktivt behandlade frågan om obetald ersättning genom att minska den avsevärt.

| (153) | Såsom anges i punkt 6.4 i beslutet från 2013 blev frågan om minimitonnagekraven föremål för flera diskussioner inom GHA:s styrelse under årens lopp (42). Under dessa möten diskuterade styrelsen emellertid frågor som rörde trafikuppgifter och krisen. Styrelsen förde aldrig några direkta diskussioner om att skicka en faktura för den ersättning som PSA och AG skulle betala eftersom de inte hade uppfyllt minimitonnagekraven. Detta anges uttryckligen i punkt 5.3 i beslutet från 2013, nämligen att faktureringen av ersättningen sköts upp trots att samråd pågick om minimitonnagekraven (43). |
| --- | --- |

(153)

Såsom anges i punkt 6.4 i beslutet från 2013 blev frågan om minimitonnagekraven föremål för flera diskussioner inom GHA:s styrelse under årens lopp (42). Under dessa möten diskuterade styrelsen emellertid frågor som rörde trafikuppgifter och krisen. Styrelsen förde aldrig några direkta diskussioner om att skicka en faktura för den ersättning som PSA och AG skulle betala eftersom de inte hade uppfyllt minimitonnagekraven. Detta anges uttryckligen i punkt 5.3 i beslutet från 2013, nämligen att faktureringen av ersättningen sköts upp trots att samråd pågick om minimitonnagekraven (43).

42

43

| (154) | Mot bakgrund av ovanstående hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha väntat i fyra år med att fatta beslut om att minska ersättningen, nämligen mellan 2009 och 2013. |
| --- | --- |

(154)

Mot bakgrund av ovanstående hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha väntat i fyra år med att fatta beslut om att minska ersättningen, nämligen mellan 2009 och 2013.

| (155) | Som svar på kommissionens tvivel inlämnade Belgien korrespondens mellan GHA och PSA respektive AG, där det framgick att diskussioner fördes från och med december 2009 om att sänka de ursprungliga minimitonnagekraven. GHA föreslog från början att man skulle sänka de ursprungliga minimitonnagekraven i förhållande till den minskade trafik som hade noterats längs linjen Hamburg–Le Havre under året (dvs. – 15,8 %) (44). GHA påminde då PSA och AG upprepade gånger om att minimitonnagekraven inte hade uppnåtts och bad om deras synpunkter på det hela. I flera svar framhöll PSA och AG den roll som de spelade för hamnens utveckling och antydde att de kunde flytta till andra hamnar. De framhöll även verkningarna av krisen. Dessutom ingav både PSA och AG rättsliga utlåtanden från sina rättsliga ombud, där det angavs varför ersättningsklausulerna inte var tillämpliga eller verkställbara. Både PSA och AG använde sedan dessa argument i skiljeförfaranden mot GHA. |
| --- | --- |

(155)

Som svar på kommissionens tvivel inlämnade Belgien korrespondens mellan GHA och PSA respektive AG, där det framgick att diskussioner fördes från och med december 2009 om att sänka de ursprungliga minimitonnagekraven. GHA föreslog från början att man skulle sänka de ursprungliga minimitonnagekraven i förhållande till den minskade trafik som hade noterats längs linjen Hamburg–Le Havre under året (dvs. – 15,8 %) (44). GHA påminde då PSA och AG upprepade gånger om att minimitonnagekraven inte hade uppnåtts och bad om deras synpunkter på det hela. I flera svar framhöll PSA och AG den roll som de spelade för hamnens utveckling och antydde att de kunde flytta till andra hamnar. De framhöll även verkningarna av krisen. Dessutom ingav både PSA och AG rättsliga utlåtanden från sina rättsliga ombud, där det angavs varför ersättningsklausulerna inte var tillämpliga eller verkställbara. Både PSA och AG använde sedan dessa argument i skiljeförfaranden mot GHA.

44

| (156) | Kommissionen drar slutsatsen att GHA inte kan anklagas för overksamhet när det gäller den uteblivna betalningen av bötesbeloppen, med tanke på krisen och den uttömmande korrespondensen mellan GHA och PSA respektive mellan GHA och AG. Kommissionen noterar dessutom att PSA och AG verkade befinna sig i en särskilt svår situation eftersom de omfattades av progressiva minimitonnagekrav (medan andra koncessionshavare omfattades av fasta sådana). Vidare var Deurganckdok fortfarande i en uppstartsfas (vilket innebar att verksamheten skulle ha kunnat påverkas annorlunda än verksamheter vid andra terminaler). Därför är det faktum att GHA fattade ett slutgiltigt beslut först 2013 i sig inte något tecken på att kriteriet om marknadsekonomiska aktörer inte följts, eftersom en marknadsekonomisk aktör hade kunnat fatta samma beslut vid samma tidpunkt. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen drar slutsatsen att GHA inte kan anklagas för overksamhet när det gäller den uteblivna betalningen av bötesbeloppen, med tanke på krisen och den uttömmande korrespondensen mellan GHA och PSA respektive mellan GHA och AG. Kommissionen noterar dessutom att PSA och AG verkade befinna sig i en särskilt svår situation eftersom de omfattades av progressiva minimitonnagekrav (medan andra koncessionshavare omfattades av fasta sådana). Vidare var Deurganckdok fortfarande i en uppstartsfas (vilket innebar att verksamheten skulle ha kunnat påverkas annorlunda än verksamheter vid andra terminaler). Därför är det faktum att GHA fattade ett slutgiltigt beslut först 2013 i sig inte något tecken på att kriteriet om marknadsekonomiska aktörer inte följts, eftersom en marknadsekonomisk aktör hade kunnat fatta samma beslut vid samma tidpunkt.

Justeringens omfattning

Justeringens omfattning

| (157) | När det gäller själva ersättningsminskningen hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha beviljat PSA och AG en lika stor minskning som GHA gjorde. I beslutet om att inleda förfarandet gjordes en jämförelse i detta avseende mellan trafikminskningen i Deurganckdok som utgjorde – 38,6 % år 2009 och den totala ersättningsminskningen på cirka – 80 %. |
| --- | --- |

(157)

När det gäller själva ersättningsminskningen hyste kommissionen tvivel om huruvida en rationell privat marknadsaktör skulle ha beviljat PSA och AG en lika stor minskning som GHA gjorde. I beslutet om att inleda förfarandet gjordes en jämförelse i detta avseende mellan trafikminskningen i Deurganckdok som utgjorde – 38,6 % år 2009 och den totala ersättningsminskningen på cirka – 80 %.

| (158) | Det bör förtydligas att den 80-procentiga minskningen inte enbart avser 2009 utan hela fyraårsperioden mellan 2009 och 2012. Om man enbart ser till år 2009 var den totala viktade genomsnittliga minskningen av de tillämpliga minimitonnagekraven för PSA och AG på – 38,6 %, vilket innebär att den motsvarade den trafikminskning i Deurganckdok som avses i skäl 157. Den totala minskning som tillämpades var på cirka – 80 % eftersom den enbart avsåg perioden 2010–2012. |
| --- | --- |

(158)

Det bör förtydligas att den 80-procentiga minskningen inte enbart avser 2009 utan hela fyraårsperioden mellan 2009 och 2012. Om man enbart ser till år 2009 var den totala viktade genomsnittliga minskningen av de tillämpliga minimitonnagekraven för PSA och AG på – 38,6 %, vilket innebär att den motsvarade den trafikminskning i Deurganckdok som avses i skäl 157. Den totala minskning som tillämpades var på cirka – 80 % eftersom den enbart avsåg perioden 2010–2012.

| (159) | Kommissionen påminner om att en marknadsekonomisk aktör i GHA:s situation sannolikt skulle ha sänkt minimitonnagekraven vid en kris och för att upprätthålla samarbete på lång sikt, såsom anges i skäl 150 i detta beslut. Detta leder dock inte per automatik fram till slutsatsen att alla sänkningar av minimitonnagekraven är marknadsmässiga. Kommissionen ifrågasätter därför omfattningen av de sänkningar som GHA gjort av minimitonnagekraven och måste bedöma huruvida sänkningarnas omfattning harmonierar med en försiktig marknadsaktörs beteende. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen påminner om att en marknadsekonomisk aktör i GHA:s situation sannolikt skulle ha sänkt minimitonnagekraven vid en kris och för att upprätthålla samarbete på lång sikt, såsom anges i skäl 150 i detta beslut. Detta leder dock inte per automatik fram till slutsatsen att alla sänkningar av minimitonnagekraven är marknadsmässiga. Kommissionen ifrågasätter därför omfattningen av de sänkningar som GHA gjort av minimitonnagekraven och måste bedöma huruvida sänkningarnas omfattning harmonierar med en försiktig marknadsaktörs beteende.

| (160) | Klaganden har hävdat att det vore cirkulärt att använda Deurganckdoks resultat som grund för att ändra minimitonnagekraven för PSA och AG. Därför har klaganden hävdat att man i stället bör använda sig av den totala trafikminskningen i hela hamnen (– 16 %). |
| --- | --- |

(160)

Klaganden har hävdat att det vore cirkulärt att använda Deurganckdoks resultat som grund för att ändra minimitonnagekraven för PSA och AG. Därför har klaganden hävdat att man i stället bör använda sig av den totala trafikminskningen i hela hamnen (– 16 %).

| (161) | Ur GHA:s synvinkel finns det i princip flera faktorer som ger anledning till att ändra minimitonnagekraven med anledning av krisen. Kommissionen noterar att GHA använde sig av en kombination av två faktorer. Den ena är trafikutvecklingen längs linjen Hamburg–Le Havre och den andra är den minskade trafiken i Deurganckdok. |
| --- | --- |

(161)

Ur GHA:s synvinkel finns det i princip flera faktorer som ger anledning till att ändra minimitonnagekraven med anledning av krisen. Kommissionen noterar att GHA använde sig av en kombination av två faktorer. Den ena är trafikutvecklingen längs linjen Hamburg–Le Havre och den andra är den minskade trafiken i Deurganckdok.

| (162) | Den första faktorn definieras som den totala containertrafiken vid alla hamnar längs linjen. Det hör till sakens natur att det längs en linje som inbegriper flera hamnar finns vissa som presterar bättre och andra sämre än genomsnittet. Varje enskild docka i respektive hamn presterar också i regel annorlunda än hamngenomsnittet. När man jämför prestationen vid en enskild docka mot genomsnittet längs hela linjen Hamburg–Le Havre, vilket baseras på en sammanställning av en relativt stor uppsättning data, kan man därför ofta dra felaktiga slutsatser. Dessutom kan verkningarna av krisen vara olika för varje docka. Detta talar för att varje enskild docka bör jämföras mot uppgifter som härrör från en jämförbar uppsättning data. |
| --- | --- |

(162)

Den första faktorn definieras som den totala containertrafiken vid alla hamnar längs linjen. Det hör till sakens natur att det längs en linje som inbegriper flera hamnar finns vissa som presterar bättre och andra sämre än genomsnittet. Varje enskild docka i respektive hamn presterar också i regel annorlunda än hamngenomsnittet. När man jämför prestationen vid en enskild docka mot genomsnittet längs hela linjen Hamburg–Le Havre, vilket baseras på en sammanställning av en relativt stor uppsättning data, kan man därför ofta dra felaktiga slutsatser. Dessutom kan verkningarna av krisen vara olika för varje docka. Detta talar för att varje enskild docka bör jämföras mot uppgifter som härrör från en jämförbar uppsättning data.

| (163) | Datauppsättningen bör dock inte begränsas så mycket att den blir cirkulär (se i detta avseende klagandens påstående i skäl 160). Cirkularitet skulle leda till att koncessionshavarna inte längre har något incitament till att uppnå vissa minimitonnagekrav eftersom de – på grund av sin cirkulära effekt – skulle anpassas retroaktivt till koncessionshavarens faktiska prestation. |
| --- | --- |

(163)

Datauppsättningen bör dock inte begränsas så mycket att den blir cirkulär (se i detta avseende klagandens påstående i skäl 160). Cirkularitet skulle leda till att koncessionshavarna inte längre har något incitament till att uppnå vissa minimitonnagekrav eftersom de – på grund av sin cirkulära effekt – skulle anpassas retroaktivt till koncessionshavarens faktiska prestation.

| (164) | Kommissionen konstaterar dock att GHA:s ändring inte är cirkulär eftersom den baseras på en kombination av två faktorer. Den ena är linjen Hamburg–Le Havre och den andra den minskade trafiken i Deurganckdok. Kommissionen konstaterar att det är lämpligt att använda linjen Hamburg–Le Havre som en del av anpassningsmatrisen för minimitonnagekraven, eftersom den mest sannolikt är den allra största uppsättning uppgifter som finns om operatörerna i Antwerpens hamn. Antwerpens hamn för en betydande del av containertrafiken längs linjen Hamburg–Le Havre, då den kommer på andra plats efter Rotterdams hamn. Vidare anpassas prestationen längs linjen Hamburg–Le Havre hur som helst till PSA:s och AG:s nackdel enligt 75/125-regeln (se skäl 21). Regeln innebär i själva verket att PSA och AG måste prestera 25 % bättre än konkurrenterna längs linjen Hamburg–Le Havre. Korrigeringsfaktorn på 25 % baseras faktiskt även på verkliga (historiska) data, eftersom den visar att Antwerpens hamn överpresterar jämfört med konkurrenterna längs linjen Hamburg–Le Havre. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen konstaterar dock att GHA:s ändring inte är cirkulär eftersom den baseras på en kombination av två faktorer. Den ena är linjen Hamburg–Le Havre och den andra den minskade trafiken i Deurganckdok. Kommissionen konstaterar att det är lämpligt att använda linjen Hamburg–Le Havre som en del av anpassningsmatrisen för minimitonnagekraven, eftersom den mest sannolikt är den allra största uppsättning uppgifter som finns om operatörerna i Antwerpens hamn. Antwerpens hamn för en betydande del av containertrafiken längs linjen Hamburg–Le Havre, då den kommer på andra plats efter Rotterdams hamn. Vidare anpassas prestationen längs linjen Hamburg–Le Havre hur som helst till PSA:s och AG:s nackdel enligt 75/125-regeln (se skäl 21). Regeln innebär i själva verket att PSA och AG måste prestera 25 % bättre än konkurrenterna längs linjen Hamburg–Le Havre. Korrigeringsfaktorn på 25 % baseras faktiskt även på verkliga (historiska) data, eftersom den visar att Antwerpens hamn överpresterar jämfört med konkurrenterna längs linjen Hamburg–Le Havre.

| (165) | Den andra faktorn i anpassningsformeln för minimitonnagekraven var PSA:s och AG:s faktiska trafik i Deurganckdok under 2008. Detta år noterades en årlig ökning av containertrafiken på 6,3 % i Antwerpens hamn. Mellan 2008 och 2009 minskade dock containertrafiken med 16,3 %, vilket aldrig tidigare har hänt. Vid den enda årliga höjning som gjordes vid den tidpunkten av de tillämpliga minimitonnagekraven i Antwerpens hamn, var både PSA och AG tvungna att uppnå minimitonnagekrav under 2009 som var betydligt högre än under 2008 (45), vilket visade sig vara omöjligt när en kraftig nedgång skedde i den totala containertrafiken. Kommissionen anser att det var lämpligt att använda den trafik som respektive koncessionshavare genomfört i Deurganckdok som en andra del i matrisen, eftersom det hade kunnat ge felaktiga resultat om man hade använt sig av den totala genomförda hamntrafiken i Antwerpen (som är den näst största sett till de få exempel som finns). Skälet till detta är att Deurganckdok befann sig i en mycket särskild situation eftersom den fortfarande befann sig i uppstartsfasen när krisen kom. |
| --- | --- |

(165)

Den andra faktorn i anpassningsformeln för minimitonnagekraven var PSA:s och AG:s faktiska trafik i Deurganckdok under 2008. Detta år noterades en årlig ökning av containertrafiken på 6,3 % i Antwerpens hamn. Mellan 2008 och 2009 minskade dock containertrafiken med 16,3 %, vilket aldrig tidigare har hänt. Vid den enda årliga höjning som gjordes vid den tidpunkten av de tillämpliga minimitonnagekraven i Antwerpens hamn, var både PSA och AG tvungna att uppnå minimitonnagekrav under 2009 som var betydligt högre än under 2008 (45), vilket visade sig vara omöjligt när en kraftig nedgång skedde i den totala containertrafiken. Kommissionen anser att det var lämpligt att använda den trafik som respektive koncessionshavare genomfört i Deurganckdok som en andra del i matrisen, eftersom det hade kunnat ge felaktiga resultat om man hade använt sig av den totala genomförda hamntrafiken i Antwerpen (som är den näst största sett till de få exempel som finns). Skälet till detta är att Deurganckdok befann sig i en mycket särskild situation eftersom den fortfarande befann sig i uppstartsfasen när krisen kom.

45

| (166) | Kommissionen konstaterar vidare att den ändring som GHA gjorde ledde till minimitonnagekrav som under perioden 2009–2012 var högre än de tonnage som PSA och AG presterat (bortsett från 2011 när AG presterade något bättre än vad som krävdes enligt de ändrade minimitonnagekraven). GHA gav därför ingen dispens från de totala bötesbeloppen. Dessutom framgår det att den ändring av minimitonnagekraven som gjordes inom ramen för åtgärd 1 inte var cirkulär, vilket strider mot klagandens påstående. Om åtgärd 1 hade varit cirkulär skulle PSA och AG inte ha varit skyldiga att betala någon ersättning under perioden 2009–2012. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen konstaterar vidare att den ändring som GHA gjorde ledde till minimitonnagekrav som under perioden 2009–2012 var högre än de tonnage som PSA och AG presterat (bortsett från 2011 när AG presterade något bättre än vad som krävdes enligt de ändrade minimitonnagekraven). GHA gav därför ingen dispens från de totala bötesbeloppen. Dessutom framgår det att den ändring av minimitonnagekraven som gjordes inom ramen för åtgärd 1 inte var cirkulär, vilket strider mot klagandens påstående. Om åtgärd 1 hade varit cirkulär skulle PSA och AG inte ha varit skyldiga att betala någon ersättning under perioden 2009–2012.

| (167) | Åtgärd 1 är därmed fortfarande i linje med det slutgiltiga målet att debitera bötesbelopp för ouppnådda minimitonnagekrav. Detta handlar inte om att bötesbeloppen ska användas som en genuin inkomstkälla, som avkastning på investeringar eller som betalning för tjänster/varor som GHA tillhandahållit. Snarare handlar det om att uppmuntra koncessionshavarna att prestera så bra som möjligt under rådande omständigheter. |
| --- | --- |

(167)

Åtgärd 1 är därmed fortfarande i linje med det slutgiltiga målet att debitera bötesbelopp för ouppnådda minimitonnagekrav. Detta handlar inte om att bötesbeloppen ska användas som en genuin inkomstkälla, som avkastning på investeringar eller som betalning för tjänster/varor som GHA tillhandahållit. Snarare handlar det om att uppmuntra koncessionshavarna att prestera så bra som möjligt under rådande omständigheter.

| (168) | Kommissionen konstaterar därför att den metod som GHA använt för att ändra minimitonnagekraven verkar vara rimlig. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen konstaterar därför att den metod som GHA använt för att ändra minimitonnagekraven verkar vara rimlig.

Eventuell flytt av trafik till andra hamnar

Eventuell flytt av trafik till andra hamnar

| (169) | När det gäller de tvivel som uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet och klagandens påstående att beslutet från 2013 innebar att PSA och AG var tvungna att flytta sin trafik till hamnar med strikt tillämpning av minimitonnagekraven, konstaterar kommissionen att PSA och AG inte kunde ha känt till, när de skulle bestämma var trafiken skulle förläggas mellan 2009 och 2012, vilka beslut GHA skulle fatta i fråga om ersättning för ouppnådda minimitonnagekrav under dessa år. GHA hanterade faktiskt bara frågan retroaktivt genom beslutet från 2013. Genom detta beslut sänktes de ursprungliga minimitonnagekraven för PSA och AG men de var dock fortfarande högre än vad PSA och AG faktiskt presterade mellan 2009 och 2012 (bortsett från 2011 när AG presterade något bättre än vad som krävdes enligt de ändrade minimitonnagekraven). GHA förde diskussioner med PSA och AG om att sänka de ursprungliga minimitonnagekraven (se skäl 20), men diskussionerna handlade aldrig om att GHA skulle ha för avsikt att sänka minimitonnagekraven så att fullständig dispens skulle ges från ersättning för ouppnådda krav. Kommissionen konstaterar därför att beslutet från 2013 inte innehöll några incitament för att PSA och AG skulle flytta trafik till andra hamnar med strikt efterlevnad av minimitonnagekraven. |
| --- | --- |

(169)

När det gäller de tvivel som uttrycktes i beslutet om att inleda förfarandet och klagandens påstående att beslutet från 2013 innebar att PSA och AG var tvungna att flytta sin trafik till hamnar med strikt tillämpning av minimitonnagekraven, konstaterar kommissionen att PSA och AG inte kunde ha känt till, när de skulle bestämma var trafiken skulle förläggas mellan 2009 och 2012, vilka beslut GHA skulle fatta i fråga om ersättning för ouppnådda minimitonnagekrav under dessa år. GHA hanterade faktiskt bara frågan retroaktivt genom beslutet från 2013. Genom detta beslut sänktes de ursprungliga minimitonnagekraven för PSA och AG men de var dock fortfarande högre än vad PSA och AG faktiskt presterade mellan 2009 och 2012 (bortsett från 2011 när AG presterade något bättre än vad som krävdes enligt de ändrade minimitonnagekraven). GHA förde diskussioner med PSA och AG om att sänka de ursprungliga minimitonnagekraven (se skäl 20), men diskussionerna handlade aldrig om att GHA skulle ha för avsikt att sänka minimitonnagekraven så att fullständig dispens skulle ges från ersättning för ouppnådda krav. Kommissionen konstaterar därför att beslutet från 2013 inte innehöll några incitament för att PSA och AG skulle flytta trafik till andra hamnar med strikt efterlevnad av minimitonnagekraven.

Markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt

Markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt

| (170) | I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att förenligheten mellan åtgärd 1 och kriteriet om marknadsekonomiska aktörer kunde ifrågasättas på grund av att omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt beaktades i beslutet från 2013. |
| --- | --- |

(170)

I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att förenligheten mellan åtgärd 1 och kriteriet om marknadsekonomiska aktörer kunde ifrågasättas på grund av att omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt beaktades i beslutet från 2013.

| (171) | Kommissionen anser därför att GHA främst agerade utifrån ekonomiska hänsyn när beslutet från 2013 fattades. GHA beaktade alla de verkningar som krisen fått för PSA och AG men även för andra terminaloperatörer med koncessioner i Antwerpens hamn. GHA beaktade även det faktum att det förvaltade en större hamn (den andra största containerhamnen längs linjen Hamburg–Le Havre), som var utsatt för stark konkurrens från andra hamnar och framför allt övriga hamnar längs linjen Hamburg–Le Havre, och att det fanns risk att det långsiktiga samarbetet med PSA och AG skulle äventyras om minimitonnagekraven inte sänktes (se skälen 148 och 159). |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen anser därför att GHA främst agerade utifrån ekonomiska hänsyn när beslutet från 2013 fattades. GHA beaktade alla de verkningar som krisen fått för PSA och AG men även för andra terminaloperatörer med koncessioner i Antwerpens hamn. GHA beaktade även det faktum att det förvaltade en större hamn (den andra största containerhamnen längs linjen Hamburg–Le Havre), som var utsatt för stark konkurrens från andra hamnar och framför allt övriga hamnar längs linjen Hamburg–Le Havre, och att det fanns risk att det långsiktiga samarbetet med PSA och AG skulle äventyras om minimitonnagekraven inte sänktes (se skälen 148 och 159).

| (172) | Kommissionen konstaterar således att omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt endast hade en sekundär roll i GHA:s överväganden inför beslutet från 2013. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen konstaterar således att omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt endast hade en sekundär roll i GHA:s överväganden inför beslutet från 2013.

Hot om att lämna hamnen och risken för rättstvister

Hot om att lämna hamnen och risken för rättstvister

| (173) | I beslutet om att inleda förfarandet angav kommissionen även att PSA och AG inte på något trovärdigt sätt skulle kunna hota med att lämna Antwerpens hamn om minimitonnagekraven inte sänktes eller dispens inte beviljades från ersättningen (skäl 75 i beslutet om att inleda förfarandet). Containerterminaloperatörerna kunde inte ensidigt avsluta sina förbindelser med GHA, medan GHA kunde återkalla koncessionen helt eller delvis vid uppenbart underutnyttjande vid terminalen. |
| --- | --- |

(173)

I beslutet om att inleda förfarandet angav kommissionen även att PSA och AG inte på något trovärdigt sätt skulle kunna hota med att lämna Antwerpens hamn om minimitonnagekraven inte sänktes eller dispens inte beviljades från ersättningen (skäl 75 i beslutet om att inleda förfarandet). Containerterminaloperatörerna kunde inte ensidigt avsluta sina förbindelser med GHA, medan GHA kunde återkalla koncessionen helt eller delvis vid uppenbart underutnyttjande vid terminalen.

| (174) | I beslutet om att inleda förfarandet hyste kommissionen dessutom tvivel om huruvida det faktiskt förelåg en allvarlig risk för rättstvister från PSA:s och AG:s sida (skäl 78 i beslutet om att inleda förfarandet). PSA och AG hade skickat skrivelser till GHA den 19 februari 2013 och den 23 februari 2013 där de redogjorde för sina rättsliga ståndpunkter, det vill säga efter att klagomålet hade översänts till Belgien för synpunkter den 29 januari 2013. Med andra ord hade risken varit mer trovärdig om PSA och AG hade skickat dessa skrivelser innan de kände till klagomålet. |
| --- | --- |

(174)

I beslutet om att inleda förfarandet hyste kommissionen dessutom tvivel om huruvida det faktiskt förelåg en allvarlig risk för rättstvister från PSA:s och AG:s sida (skäl 78 i beslutet om att inleda förfarandet). PSA och AG hade skickat skrivelser till GHA den 19 februari 2013 och den 23 februari 2013 där de redogjorde för sina rättsliga ståndpunkter, det vill säga efter att klagomålet hade översänts till Belgien för synpunkter den 29 januari 2013. Med andra ord hade risken varit mer trovärdig om PSA och AG hade skickat dessa skrivelser innan de kände till klagomålet.

| (175) | Dessa frågor behandlas gemensamt i nedanstående skäl, beroende på sammanhanget. |
| --- | --- |

(175)

Dessa frågor behandlas gemensamt i nedanstående skäl, beroende på sammanhanget.

| (176) | Kommissionen har granskat Belgiens inlagor till följd av beslutet om att inleda förfarandet och framför allt korrespondensen mellan GHA och PSA respektive mellan GHA och AG. Kommissionen anser att det faktiskt förelåg en allvarlig risk för att PSA och AG skulle bestrida de bötesbelopp som GHA skulle påföra för bristande uppnående av de ursprungliga minimitonnagekraven genom rättstvister eller skiljedom. Vidare hävdar kommissionen att det föreligger en trovärdig risk för att skiljenämnden eller domstolen inte skulle godta verkställandet av sådana bötesbelopp enligt belgisk civilrätt på grund av principen om rättighetsmissbruk (46) eller om en ersättningsklausul betecknas som bestraffande (47). |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen har granskat Belgiens inlagor till följd av beslutet om att inleda förfarandet och framför allt korrespondensen mellan GHA och PSA respektive mellan GHA och AG. Kommissionen anser att det faktiskt förelåg en allvarlig risk för att PSA och AG skulle bestrida de bötesbelopp som GHA skulle påföra för bristande uppnående av de ursprungliga minimitonnagekraven genom rättstvister eller skiljedom. Vidare hävdar kommissionen att det föreligger en trovärdig risk för att skiljenämnden eller domstolen inte skulle godta verkställandet av sådana bötesbelopp enligt belgisk civilrätt på grund av principen om rättighetsmissbruk (46) eller om en ersättningsklausul betecknas som bestraffande (47).

46

47

| (177) | Baserat på aktuell bevisning anser kommissionen att det faktiskt är möjligt enligt belgisk civilrätt att bestrida verkställandet av samtliga påföljder för bristande uppnående av avtalsenliga minimitonnagekrav om verkställandet skulle utgöra rättighetsmissbruk eller om ersättningsklausulen skulle betecknas som bestraffande. Något som bekräftar detta är att både AG och PSA påtalade rättighetsmissbruk och ersättningsklausulens bestraffande karaktär i sin kommunikation med GHA innan beslutet från 2013 fattades (48), inbegripet rättsliga memorandum från sina rättsliga ombud (49). Det är inte kommissionens uppgift att bedöma huruvida sådana krav kan genomdrivas, men de visade sig vara tillåtliga och tillräckligt rimliga, vilket tyder på att GHA kan ha upplevt en verklig risk för rättstvister. |
| --- | --- |

(177)

Baserat på aktuell bevisning anser kommissionen att det faktiskt är möjligt enligt belgisk civilrätt att bestrida verkställandet av samtliga påföljder för bristande uppnående av avtalsenliga minimitonnagekrav om verkställandet skulle utgöra rättighetsmissbruk eller om ersättningsklausulen skulle betecknas som bestraffande. Något som bekräftar detta är att både AG och PSA påtalade rättighetsmissbruk och ersättningsklausulens bestraffande karaktär i sin kommunikation med GHA innan beslutet från 2013 fattades (48), inbegripet rättsliga memorandum från sina rättsliga ombud (49). Det är inte kommissionens uppgift att bedöma huruvida sådana krav kan genomdrivas, men de visade sig vara tillåtliga och tillräckligt rimliga, vilket tyder på att GHA kan ha upplevt en verklig risk för rättstvister.

48

49

| (178) | Dessutom (om än retroaktivt sett) bekräftas allvarligheten i AG:s och PSA:s påstående dessutom av innehållet i [...] (50) men även av att både AG (51) och PSA (52) faktiskt också bestred den ersättning som GHA tog ut på grund av de ändrade minimitonnagekraven, bland annat på grund av rättighetsmissbruk från GHA:s sida och att påföljderna för bristande uppnående av de ändrade minimitonnagekraven var bestraffande och orimliga. |
| --- | --- |

(178)

Dessutom (om än retroaktivt sett) bekräftas allvarligheten i AG:s och PSA:s påstående dessutom av innehållet i [...] (50) men även av att både AG (51) och PSA (52) faktiskt också bestred den ersättning som GHA tog ut på grund av de ändrade minimitonnagekraven, bland annat på grund av rättighetsmissbruk från GHA:s sida och att påföljderna för bristande uppnående av de ändrade minimitonnagekraven var bestraffande och orimliga.

50

51

52

| (179) | Kommissionen noterar dessutom att det rimliga i de argument som AG använder i skiljeförfarandet mot GHA bekräftas i den skiljedom som avkunnades i ärendet (53). Skiljedomstolen ansåg inte att verkställandet av påföljder för bristande uppnående av de ändrade minimitonnagekraven enligt beslutet från 2013 utgjorde något rättighetsmissbruk enligt belgisk civilrätt. Skiljedomstolen beaktade i detta avseende att GHA ändrade minimitonnagekraven i beslutet från 2013 efter att hänsyn tagits till krisen, situationen längs linjen Hamburg–Le Havre och situationen i Antwerpen i ett historiskt perspektiv samt att sådant beteende var vad som kunde förväntas av en förnuftig och försiktig hamnmyndighet. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen noterar dessutom att det rimliga i de argument som AG använder i skiljeförfarandet mot GHA bekräftas i den skiljedom som avkunnades i ärendet (53). Skiljedomstolen ansåg inte att verkställandet av påföljder för bristande uppnående av de ändrade minimitonnagekraven enligt beslutet från 2013 utgjorde något rättighetsmissbruk enligt belgisk civilrätt. Skiljedomstolen beaktade i detta avseende att GHA ändrade minimitonnagekraven i beslutet från 2013 efter att hänsyn tagits till krisen, situationen längs linjen Hamburg–Le Havre och situationen i Antwerpen i ett historiskt perspektiv samt att sådant beteende var vad som kunde förväntas av en förnuftig och försiktig hamnmyndighet.

53

| (180) | Dessutom har PSA, till skillnad från AG, inlett skiljeförfaranden mot GHA på egen hand för att kräva återbetalning av ersättning för bristande uppnående av de ändrade minimitonnagekraven. |
| --- | --- |

(180)

Dessutom har PSA, till skillnad från AG, inlett skiljeförfaranden mot GHA på egen hand för att kräva återbetalning av ersättning för bristande uppnående av de ändrade minimitonnagekraven.

| (181) | När det gäller risken för rättstvister, framför allt risken för en misslyckad rättstvist för GHA:s del, konstaterar kommissionen att de förfaranden som PSA och AG faktiskt inledde visar att en sådan risk i själva verket förelåg och att en försiktig marknadsoperatör skulle ha övervägt en sådan risk vid fattandet av affärsbeslut. |
| --- | --- |

(181)

När det gäller risken för rättstvister, framför allt risken för en misslyckad rättstvist för GHA:s del, konstaterar kommissionen att de förfaranden som PSA och AG faktiskt inledde visar att en sådan risk i själva verket förelåg och att en försiktig marknadsoperatör skulle ha övervägt en sådan risk vid fattandet av affärsbeslut.

Slutsats om åtgärd 1

Slutsats om åtgärd 1

| (182) | Det följer av ovanstående hänsyn att det i princip är rimligt att en marknadsekonomisk aktör i samma situation som GHA också skulle ha anpassat de enligt avtal gällande minimitonnagekraven med tanke på krisen. När det gäller de sänkningar som GHA beviljade inom åtgärd 1 konstaterade kommissionen i) att den tid som gick från det att krisen började till det att GHA fattade sitt beslut inte är något tecken på att kriteriet om marknadsekonomiska aktörer inte har följts, ii) att den metod som GHA använde för att fastställa omfattningen av ändringen av minimitonnagekraven förefaller rimlig, iii) att GHA:s beslut inte uppmuntrade PSA och AG att flytta trafiken till andra hamnar med strikt verkställande av minimitonnagekraven, iv) att omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt endast verkade ha haft en sekundär roll och v) att om minimitonnagekraven inte ändrades skulle en verklig risk för en misslyckad rättstvist föreligga, vilket en försiktig marknadsekonomisk operatör skulle ha tagit hänsyn till. |
| --- | --- |

(182)

Det följer av ovanstående hänsyn att det i princip är rimligt att en marknadsekonomisk aktör i samma situation som GHA också skulle ha anpassat de enligt avtal gällande minimitonnagekraven med tanke på krisen. När det gäller de sänkningar som GHA beviljade inom åtgärd 1 konstaterade kommissionen i) att den tid som gick från det att krisen började till det att GHA fattade sitt beslut inte är något tecken på att kriteriet om marknadsekonomiska aktörer inte har följts, ii) att den metod som GHA använde för att fastställa omfattningen av ändringen av minimitonnagekraven förefaller rimlig, iii) att GHA:s beslut inte uppmuntrade PSA och AG att flytta trafiken till andra hamnar med strikt verkställande av minimitonnagekraven, iv) att omständigheter som markanvändningsplanering, rörlighet och sysselsättning på lång sikt endast verkade ha haft en sekundär roll och v) att om minimitonnagekraven inte ändrades skulle en verklig risk för en misslyckad rättstvist föreligga, vilket en försiktig marknadsekonomisk operatör skulle ha tagit hänsyn till.

| (183) | Med hänsyn tagen till alla dessa omständigheter anser kommissionen på det hela taget att åtgärd 1 måste anses vara förenlig med kriteriet om marknadsekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(183)

Med hänsyn tagen till alla dessa omständigheter anser kommissionen på det hela taget att åtgärd 1 måste anses vara förenlig med kriteriet om marknadsekonomiska aktörer.

| (184) | Kommissionen konstaterar därför att åtgärd 1 inte utgör någon ekonomisk fördel, vare sig för PSA eller för AG. Kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste uppfyllas kumulativt för att en åtgärd ska utgöra statligt stöd i den mening som avses i denna artikel. Därför kan det konstateras att den åtgärd som klagomålet avser inte utgör statligt stöd, enbart på grund av det faktum att det saknas en ekonomisk fördel som inte på annat sätt finns tillgänglig enligt marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen konstaterar därför att åtgärd 1 inte utgör någon ekonomisk fördel, vare sig för PSA eller för AG. Kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste uppfyllas kumulativt för att en åtgärd ska utgöra statligt stöd i den mening som avses i denna artikel. Därför kan det konstateras att den åtgärd som klagomålet avser inte utgör statligt stöd, enbart på grund av det faktum att det saknas en ekonomisk fördel som inte på annat sätt finns tillgänglig enligt marknadsvillkor.

6.1.2   Eventuell åtgärd som beviljats genom åtgärd 2

Eventuell åtgärd som beviljats genom åtgärd 2

| (185) | För att bedöma huruvida GHA agerade som en marknadsekonomisk operatör vid antagandet av åtgärd 2 och huruvida åtgärd 2 därmed inte utgör en fördel för AG i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste det fastställas huruvida bibehållandet av 75/125-regeln gentemot AG medförde en fördel som AG inte skulle ha erhållit om de ursprungliga minimitonnagekraven hade återinförts. |
| --- | --- |

(185)

För att bedöma huruvida GHA agerade som en marknadsekonomisk operatör vid antagandet av åtgärd 2 och huruvida åtgärd 2 därmed inte utgör en fördel för AG i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste det fastställas huruvida bibehållandet av 75/125-regeln gentemot AG medförde en fördel som AG inte skulle ha erhållit om de ursprungliga minimitonnagekraven hade återinförts.

| (186) | Denna fråga måste bedömas mot bakgrund av det faktum att cirka 30 % av AG:s koncessionsområde överfördes till PSA 2014. När GHA återinförde minimitonnagekraven för AG 2015 drog GHA av ett belopp motsvarande förlusten av 30 % av koncessionsområdet från de ursprungliga minimitonnagekraven för att uppnå minimitonnagekrav på 1 247 630 TEU. |
| --- | --- |

(186)

Denna fråga måste bedömas mot bakgrund av det faktum att cirka 30 % av AG:s koncessionsområde överfördes till PSA 2014. När GHA återinförde minimitonnagekraven för AG 2015 drog GHA av ett belopp motsvarande förlusten av 30 % av koncessionsområdet från de ursprungliga minimitonnagekraven för att uppnå minimitonnagekrav på 1 247 630 TEU.

| (187) | Kommissionen konstaterar att AG redan presterade på en nivå som låg över de återinförda minimitonnagekraven 2014. Under 2015 presterade AG återigen över denna nivå. Frågan om huruvida en försiktig marknadsekonomisk investerare skulle ha återinfört minimitonnagekraven för AG redan 2014 eller först 2015 (som GHA gjorde) är därför irrelevant för fastställandet av huruvida GHA beviljat någon fördel till förmån för AG. Hur som helst skulle AG inte ha behövt betala någon ersättning till GHA för 2014 och 2015. AG skulle inte ha varit skyldig att betala någon ersättning till GHA om de ursprungliga minimitonnagekraven återinfördes (vilka anpassats på vederbörligt sätt med tanke på förlusten av cirka 30 % av koncessionsområdet) och om 75/125-regeln hade fortsatt att tillämpas (i linje med åtgärd 2). |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen konstaterar att AG redan presterade på en nivå som låg över de återinförda minimitonnagekraven 2014. Under 2015 presterade AG återigen över denna nivå. Frågan om huruvida en försiktig marknadsekonomisk investerare skulle ha återinfört minimitonnagekraven för AG redan 2014 eller först 2015 (som GHA gjorde) är därför irrelevant för fastställandet av huruvida GHA beviljat någon fördel till förmån för AG. Hur som helst skulle AG inte ha behövt betala någon ersättning till GHA för 2014 och 2015. AG skulle inte ha varit skyldig att betala någon ersättning till GHA om de ursprungliga minimitonnagekraven återinfördes (vilka anpassats på vederbörligt sätt med tanke på förlusten av cirka 30 % av koncessionsområdet) och om 75/125-regeln hade fortsatt att tillämpas (i linje med åtgärd 2).

| (188) | När det gäller de tvivel som framfördes i beslutet om att inleda förfarandet om att AG:s förlust av det överförda området inte var något skäl till att bibehålla den lägre ersättningen för AG eftersom AG ändå inte utnyttjade området (skälen 82 och 83 i beslutet om att inleda förfarandet) hänvisar kommissionen till skäl 184 och konstaterar dessutom att GHA under 2016 återinförde PSA:s och AG:s ursprungliga minimitonnagekrav totalt sett, med den enda skillnaden att PSA:s minimitonnagekrav nu var högre jämfört med de ursprungliga kraven medan AG:s var lika mycket lägre. Kommissionen anser att det vore olämpligt att tillämpa minimitonnagekrav som totalt sett är högre än de tidigare, såsom klaganden verkar åberopa. Skälet till detta är att PSA:s och AG:s sammantagna koncessionsområde inte blev större jämfört med det totala område som beviljades enligt de ursprungliga koncessionsavtalen. |
| --- | --- |

(188)

När det gäller de tvivel som framfördes i beslutet om att inleda förfarandet om att AG:s förlust av det överförda området inte var något skäl till att bibehålla den lägre ersättningen för AG eftersom AG ändå inte utnyttjade området (skälen 82 och 83 i beslutet om att inleda förfarandet) hänvisar kommissionen till skäl 184 och konstaterar dessutom att GHA under 2016 återinförde PSA:s och AG:s ursprungliga minimitonnagekrav totalt sett, med den enda skillnaden att PSA:s minimitonnagekrav nu var högre jämfört med de ursprungliga kraven medan AG:s var lika mycket lägre. Kommissionen anser att det vore olämpligt att tillämpa minimitonnagekrav som totalt sett är högre än de tidigare, såsom klaganden verkar åberopa. Skälet till detta är att PSA:s och AG:s sammantagna koncessionsområde inte blev större jämfört med det totala område som beviljades enligt de ursprungliga koncessionsavtalen.

| (189) | Därför konstaterar kommissionen att åtgärd 2 inte medförde någon ekonomisk fördel till förmån för AG. Eftersom kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste uppfyllas kumulativt för att en åtgärd ska utgöra statligt stöd i den mening som avses i denna artikel, är avsaknaden av en ekonomisk fördel som inte på annat sätt finns tillgänglig enligt marknadsvillkor tillräckligt för att konstatera att den åtgärd som klagomålet avser inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(189)

Därför konstaterar kommissionen att åtgärd 2 inte medförde någon ekonomisk fördel till förmån för AG. Eftersom kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste uppfyllas kumulativt för att en åtgärd ska utgöra statligt stöd i den mening som avses i denna artikel, är avsaknaden av en ekonomisk fördel som inte på annat sätt finns tillgänglig enligt marknadsvillkor tillräckligt för att konstatera att den åtgärd som klagomålet avser inte utgör statligt stöd.

6.1.3   Andra påståenden från klagandens sida

Andra påståenden från klagandens sida

| (190) | När det gäller klagandens påstående att den fördel som beviljats PSA fram till 2012 fortsatte under perioden 2013–2016 hänvisar kommissionen till skäl 85 i beslutet om att inleda förfarandet, där det anges att åtgärd 2 innebär att alla eventuella fördelar för PSA upphävs i den mån som de ursprungliga minimitonnagekraven återinförs successivt och inte omedelbart. Dessutom är syftet med detta beslut att bedöma åtgärderna 1 och 2, såsom anges i skäl 22 och som ursprungligen anges i skäl 49 i och ii i beslutet om att inleda förfarandet. Trots detta anser kommissionen att GHA agerade marknadsmässigt när det beslutade om att successivt återinföra minimitonnagekraven för PSA. Ett omedelbart återinförande från och med 2014 (såsom klaganden åberopar) skulle ha lett till en årlig ökning (mellan 2013 och 2014) som var större än den som avsågs med de ursprungliga minimitonnagekraven (se även Belgiens synpunkter i skäl 153). Följaktligen skulle ett omedelbart återinförande gentemot PSA ha varit oförenligt med GHA:s tidigare administrativa praxis vid upprättande av avtal om minimitonnagekrav för terminaloperatörer som är verksamma i hamnen. |
| --- | --- |

(190)

När det gäller klagandens påstående att den fördel som beviljats PSA fram till 2012 fortsatte under perioden 2013–2016 hänvisar kommissionen till skäl 85 i beslutet om att inleda förfarandet, där det anges att åtgärd 2 innebär att alla eventuella fördelar för PSA upphävs i den mån som de ursprungliga minimitonnagekraven återinförs successivt och inte omedelbart. Dessutom är syftet med detta beslut att bedöma åtgärderna 1 och 2, såsom anges i skäl 22 och som ursprungligen anges i skäl 49 i och ii i beslutet om att inleda förfarandet. Trots detta anser kommissionen att GHA agerade marknadsmässigt när det beslutade om att successivt återinföra minimitonnagekraven för PSA. Ett omedelbart återinförande från och med 2014 (såsom klaganden åberopar) skulle ha lett till en årlig ökning (mellan 2013 och 2014) som var större än den som avsågs med de ursprungliga minimitonnagekraven (se även Belgiens synpunkter i skäl 153). Följaktligen skulle ett omedelbart återinförande gentemot PSA ha varit oförenligt med GHA:s tidigare administrativa praxis vid upprättande av avtal om minimitonnagekrav för terminaloperatörer som är verksamma i hamnen.

7.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (191) | Såsom anges i skälen 180 och 185 utgör inte åtgärderna 1 och 2 statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(191)

Såsom anges i skälen 180 och 185 utgör inte åtgärderna 1 och 2 statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtgärder som Belgien genomförde och som bestod av att dels sänka de avtalsenliga minimitonnagekraven och senare den ersättning som de båda terminalkoncessionshavarna i Antwerpens hamn skulle betala med retroaktiv verkan från och med 2009, dels bibehålla de lägre minimitonnagekraven för en av dessa koncessionshavare efter 2013, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 2018.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 104, 18.3.2016, s. 17.

1

(2)  När det hänvisas till PSA avses antingen PSA Antwerp NV eller dess rättsliga efterträdare PSA DGD, alltefter omständigheterna.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Begreppet ”koncessionsavtal”, som används i detta beslut av tydlighetsskäl, innebär inte att det har fastställts huruvida avtalen är verkliga koncessioner i den mening som avses i artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

4

(5)  När det gäller PSA fastställdes följande minimitonnagekrav: år 2008 – 1 010 183 TEU; år 2009 – 1 522 103 TEU; år 2010 – 2 034 023 TEU; år 2011 – 2 447 751 TEU; från 2012 fram till koncessionens slut – 2 559 600 TEU. När det gäller AG fastställdes följande minimitonnagekrav: år 2008 – 665 208 TEU; år 2009 – 1 023 583 TEU; år 2010 – 1 383 208 TEU; år 2011 – 1 595 167 TEU; från 2012 – 1 755 000 TEU.

5

(6)  Linjen Hamburg–Le Havre inbegriper de allra viktigaste havshamnarna längs Nordsjökusten i Kontinentaleuropa, framför allt Rotterdam, Antwerpen, Hamburg, Bremerhaven och Le Havre.

6

(7)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/a/a7/Top_20_container_ports_in_2015_-_on_the_basis_of_volume_of_containers_handled_in_%281000_TEUs%29.png

7

(8)  Se t.ex. GHA:s e-postmeddelande till AG av den 14 januari 2011, där det hänvisas till en skrivelse av den 3 december 2010. Notera bestämmelsen i koncessionsavtalen om att en proportionell minskning även skulle göras av de volymer som skulle uppnås, om omlastningskapaciteten minskade under koncessionen till följd av omständigheter som koncessionshavaren inte rådde över.

8

(9)  AG:s skrivelse av den 12 januari 2012 till GHA (bilaga 7.9 till Belgiens inlaga av den 19 augusti 2016); AG:s skrivelse av den 17 januari 2011 till GHA (bilaga 7.5 till Belgiens inlaga av den 19 augusti 2016); PSA:s skrivelse av den 19 december 2011 till GHA (bilaga 7.44 till Belgiens inlaga av den 19 augusti 2016); PSA:s skrivelse av den 24 augusti 2012 till GHA (bilaga 7.50 till Belgiens inlaga av den 19 augusti 2016); PSA:s skrivelse av den 28 mars 2013 till GHA (bilaga 7.55 till Belgiens inlaga av den 19 augusti 2016).

9

(10)  Under 2014 utgjorde PSA:s och AG:s verksamhet ca [15–40] % av GHA:s totala intäkter, sett till alla direkta och indirekta intäkter med koppling till PSA:s och AG:s verksamhet i Antwerpens hamn.

10

(11)  Se fotnot 9.

11

(12)  Memorandum av den 15 februari 2012 från AG:s företrädare (Belgiens inlaga av den 15 mars 2016, bilaga 10); Memorandum av den 11 februari 2013 från PSA:s externa rättsliga ombud (Belgiens inlaga av den 20 mars 2017, bilaga 7.2).

12

(13)  Den 20 juni 2014 begärde GHA att ett skiljeförfarande skulle inledas eftersom AG inte hade betalat böterna för det bristande uppnåendet av de justerade minimitonnagekraven. AG bestred böterna genom att åberopa rättighetsmissbruk och den orimliga ersättningsklausulen (AG:s inlaga av den 18 april 2016 med AG:s sammanfattande memorandum i skiljeförfarandet).

13

(*1)  Konfidentiella uppgifter.

*1

(14)  Enligt kommissionens sammanställning baserat på uppgifter från Belgien.

14

(15)  Se även skälen 49 i och 81 i beslutet om att inleda förfarandet.

15

(16)  Se även skälen 49 ii och 82 i beslutet om att inleda förfarandet.

16

(17)  Infasningsmekanismen innebar följande minimitonnagekrav för PSA: 2014: 1 400 000 TEU, 2015: 2 000 000 TEU, 2016: 2 559 600 TEU, plus 544 526 TEU för det ytterligare område som PSA tilldelats.

17

(18)  KN hävdade bland annat att GHA hade åsidosatt den uppskjutandeskyldighet som föreskrivs i artikel 108.3 i EUF-fördraget och begärde att domstolen skulle förbjuda GHA att genomföra beslutet från 2013 samt besluta att GHA skulle fakturera och driva in det återstående ersättningsbeloppet eller, i andra hand, tvinga GHA att återkalla sitt beslut och anta ett nytt för att driva in ersättningen, samt påföra dagsböter vid bristande efterlevnad.

18

(19)  När det gäller PSA anges det vidare i punkt 4.3 i beslutet från 2013 att faktureringen skulle ske först efter att saken undersökts närmare.

19

(20)  Den lägre ersättningen harmonierar inte med de sänkta minimitonnagekraven. Exempel: Ursprungligt minimitonnagekrav = 2 500, justerat minimitonnagekrav = 1 500, realiserad trafik = 1 200, straffpoäng per enhet = 8. I detta hypotetiska fall skulle sänkningen av minimitonnagekraven motsvara 40 % medan sänkningen av bötesbeloppen skulle motsvara 77 %.

20

(21)  Domstolens dom av den 5 juni 2012 i mål C-124/10 P, kommissionen/Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, punkterna 79–81.

21

(22)  I stället för åtgärd 2 återinförde GHA de ursprungliga minimitonnagekraven för AG från och med 2015, med vederbörliga ändringar för den mark som AG gick miste om. Från och med 2015 var AG tvunget att uppnå ett årligt minimitonnagekrav på 1 247 630 TEU.

22

(23)  En skälighetsklausul är en avtalsbestämmelse som syftar till att täcka in fall där oförutsedda händelser sker som fundamentalt förändrar jämvikten i ett avtal, vilket innebär att den ena parten får en överdrivet stor börda (https://en.wikipedia.org/wiki/Hardship_clause).

23

(24)  Beslut nr 161146 från GHA:s styrelse av den 17 maj 2016.

24

(25)  Domstolens dom av den 17 september 2014 i mål C-242/13, Commerz Nederland NV/Havenbedrijf Rotterdam NV, ECLI:EU:C:2014:2224, punkt 32.

25

(26)  Domstolens dom av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italienska republiken mot Europeiska gemenskapernas kommission, ECLI:EU:C:1991:142, punkt 20. Tribunalens dom av den 11 september 2012 i mål T-565/08, Corsica Ferries France SAS mot kommissionen, ECLI:EU:T:2012:415, punkt 83.

26

(27)  WTO, World merchandise imports by region and selected economy, 2002–2012, https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/its2013_e/itsl3_appendix_e.htm

27

World merchandise imports by region and selected economy

(28)  Eftersom PSA presterade över de tillämpliga minimitonnagekraven vid andra terminaler i Antwerpen föreslog PSA att överskottet skulle kvittas mot de ouppnådda minimitonnagekraven i Deurganckdok.

28

(29)  Förstainstansrättens dom av den 11 juli 2002 i mål T-152/99, Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) mot Europeiska kommissionen, ECLI:EU:T:2002:188, punkt 170.

29

(30)  Domstolens dom av den 5 juni 2012 i mål C-124/10 P, Europeiska kommissionen mot Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, punkterna 78, 79, 86 och 103.

30

(31)  Domstolens dom av den 29 april 1999 i mål C-342/96, Konungariket Spanien mot Europeiska kommissionen, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 46.

31

(32)  Domstolens dom av den 29 juni 1999 i mål C-256/97, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), ECLI:EU:C:1999:332, punkterna 24 och 30.

32

(33)  Domen har överklagats av KN, se skäl 25. Inget beslut har ännu fattats.

33

(34)  Domstolens dom av den 24 januari 2013 i mål C-73/11 P, Frucona Košice mot Europeiska kommissionen, ECLI:EU:C:2013:32, punkt 81. Domstolens dom av den 21 mars 2013 i mål C-405/11 P, Europeiska kommissionen mot Buczek Automotive sp. z o.o., ECLI:EU:C:2013:186, punkt 59 och följande sidor.

34

(35)  Till exempel kommissionens beslut av den 13 mars 2000 om åtgärden för statligt stöd nr 94/98, Leuna 2000/Elf/Mider, Tyskland; Vergleichsvereinbarung (/förlikningsavtal) (EGT C 327, 28.12.2002, s. 10), SG(2000) D/102293, punkt 19 och följande punkter. Kommissionens beslut 2011/276/EU av den 26 maj 2010 om statligt stöd i form av en förlikningsuppgörelse om skatt som Belgien har genomfört till förmån för företaget Umicore SA (f.d. Union Minière SA) (Statligt stöd C 76/03 [f.d. NN 69/03]) (EUT L 122, 11.5.2011, s. 76).

35

(36)  Beslut 2011/276/EU.

36

(37)  Utkast till kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget, Bryssel 2014, http://ec.European.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/draft_guidance_nl.pdf, punkt 126 och följande punkter.

37

(38)  Belgiens inlaga av den 4 april 2017 om GHA:s beslut nr 161146 av den 17 maj 2016.

38

(39)  Domstolens dom av den 11 juli 1996 i mål C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) m.fl. mot La Poste m.fl., ECLI:EU:C:1996:285, punkterna 60–61. Förstainstansrättens dom av den 6 mars 2003 i de förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och Land Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, ECLI:EU:T:2003:57, punkt 208.

39

(40)  Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Franska republiken mot Europeiska kommissionen (Stardust Marine), ECLI:EU:C:2002:294, punkt 71. (”... det är mot bakgrund av förhållandena vid tidpunkten då stödåtgärderna vidtogs som det skall bedömas huruvida staten har agerat som en försiktig investerare i en marknadsekonomi ...”).

40

(41)  Tribunalens dom av den 27 april 2017 i mål T-375/15, Germanwings mot kommissionen, ECLI:EU:T:2017:289, punkt 77 och där angiven rättspraxis.

41

(42)  Frågan stod på styrelsens dagordning vid mötena den 12 maj och den 1 september 2009, den 29 juni och den 5 oktober 2010, den 1 februari, den 11 oktober och den 8 november 2011 samt den 3 juli, den 4 september, den 6 november och den 18 november 2012.

42

(43)  När det gäller PSA anges det vidare i punkt 4.3 i beslutet från 2013 att faktureringen skulle ske först efter att saken undersökts närmare.

43

(44)  Se t.ex. e-postmeddelandet från GHA till AG av den 14 januari 2011, där det hänvisas till en skrivelse av den 3 december 2010. Notera bestämmelsen i koncessionsavtalen om att en proportionell minskning även skulle göras av de volymer som skulle uppnås, om omlastningskapaciteten minskade under koncessionen till följd av omständigheter som koncessionshavaren inte rådde över.

44

(45)  Ursprungliga minimitonnagekrav: 2008: PSA: 1 010 183 TEU; AG: 665 208 TEU; 2009: PSA: 1 522 103 TEU; AG: 1 023 583 TEU.

45

(46)  I belgisk civilrätt tillämpas principen ”pacta sunt servanda”, men samtidigt föreskrivs gränser och undantag för tillämpningen av denna. En gräns är när avtalsenliga rättigheter ska utövas ”i god tro” enligt artikel 1134 punkt 3 i den belgiska civillagen, vilket innebär att rättighetssmissbruk (”rechtsmisbruik”) inte är tillåtet. Rättighetsmissbruk kan uppstå om en part utövar sina rättigheter på ett sätt som uppenbart går utöver ett normalt utövande av ifrågavarande rättigheter av en förnuftig och försiktig person. Se Stijns, S., Verbintenissenrecht, die Keure, 2005, Book I, sidan 62 och följande sidor, med hänvisning till rättspraxis från Hof van Cassatie.

46

Verbintenissenrecht, die Keure

(47)  Syftet med de avtalsenliga bötesbeloppen för överträdelse av avtalsförpliktelser är att kompensera den förfördelade parten för ådragna förluster till följd av överträdelser från den andra partens sida. Bötesbeloppen är bestraffande när de syftar till att straffa den överträdande parten till förmån för den förfördelade parten vid avsaknad av skadestånd för liden skada. Bestraffande bötesbelopp strider mot belgiska statens allmänna ordning och saknar juridisk giltighet.

47

(48)  Till exempel PSA:s skrivelse till GHA av den 19 december 2011 (Belgiens inlaga av den 19 augusti 2016, bilaga 7.44). PSA:s skrivelse till GHA av den 19 februari 2013 (Belgiens inlaga av den 15 mars 2016, bilaga 15).

48

(49)  Memorandum av den 15 februari 2012 från AG:s ombud (Belgiens inlaga av den 15 mars 2016, bilaga 10). Memorandum av den 11 februari 2013 från PSA:s externa ombud (Belgiens inlaga av den 20 mars 2017, bilaga 7.2).

49

(50)  [...] (Belgiens inlaga av den 20 mars 2017, bilaga 7.3).

50

(51)  Den 20 juni 2014 begärde GHA att ett skiljeförfarande skulle inledas eftersom AG inte hade betalat bötesbeloppen för det bristande uppnåendet av de justerade minimitonnagekraven. AG bestred påföljderna eftersom GHA hade missbrukat sina rättigheter och på grund av den orimliga ersättningsklausulen (AG:s inlaga av den 18 april 2016 som innehöll AG:s sammanfattande memorandum i skiljeförfarandet).

51

(52)  PSA inledde skiljeförfaranden mot GHA den 2 maj 2016 och begärde att skiljedomstolen skulle döma GHA till att betala tillbaka de ersättningsbelopp som PSA hade fått betala för bristande uppnående av de anpassade minimitonnagekraven. Se bilaga 6 till PSA:s synpunkter av den 2 maj 2016 på beslutet om att inleda förfarandet samt bilaga 7.1 a och 7.1 b i Belgiens inlaga av den 1 december 2017.

52

(53)  Skiljedom av den 16 september 2016 (bilagan till Belgiens inlaga av den 5 oktober 2016).

53

---

| 22.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 194/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 194/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1247

av den 19 juli 2019

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2019) 5533]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1212 (5) till följd av ett fall av afrikansk svinpest i Bulgarien. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1212 (5) till följd av ett fall av afrikansk svinpest i Bulgarien.

| (2) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/1212 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin och tamsvin konstaterats i Polen, Bulgarien och Litauen, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(2)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/1212 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin och tamsvin konstaterats i Polen, Bulgarien och Litauen, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (3) | I juli 2019 konstaterades tre utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistrikten tomaszów lubelski, miński och radzyński i Polen, i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

I juli 2019 konstaterades tre utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistrikten tomaszów lubelski, miński och radzyński i Polen, i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (4) | I juli 2019 konstaterades två fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i förvaltningsdistrikten olsztyński och ciechanowski i Polen, i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del II i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

I juli 2019 konstaterades två fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i förvaltningsdistrikten olsztyński och ciechanowski i Polen, i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del II i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (5) | I juli 2019 konstaterades fyra utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistrikten Ruse, Vratsa och Pleven i Bulgarien, i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Bulgarien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

I juli 2019 konstaterades fyra utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistrikten Ruse, Vratsa och Pleven i Bulgarien, i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Bulgarien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (6) | I juli 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet Marijampolė i Litauen, i närheten av ett område som förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Litauen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

I juli 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet Marijampolė i Litauen, i närheten av ett område som förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Litauen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (7) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Polen, Bulgarien och Litauen och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Polen, Bulgarien och Litauen och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 juli 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1212 av den 16 juli 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 191, 17.7.2019, s. 14).

5

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| the whole region of Varna excluding the villages covered in Part II, |
| --- |

the whole region of Varna excluding the villages covered in Part II,

| the whole Silistra region, |
| --- |

the whole Silistra region,

| the whole Dobrich region excluding the areas in Part II, |
| --- |

the whole Dobrich region excluding the areas in Part II,

| the whole region of Ruse excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Ruse excluding the areas in Part III,

| the whole region of Yambol, |
| --- |

the whole region of Yambol,

| the whole region of Sliven, |
| --- |

the whole region of Sliven,

| the whole region of Shumen, |
| --- |

the whole region of Shumen,

| the whole region of Vidin, |
| --- |

the whole region of Vidin,

| the whole region of Montana, |
| --- |

the whole region of Montana,

| in the region of Sofia District:





  the whole municipality of Dragoman, |
| --- |

in the region of Sofia District:

the whole municipality of Dragoman,

| the whole municipality of Svoge, |
| --- |

the whole municipality of Svoge,

| the whole municipality of Botevgrad, |
| --- |

the whole municipality of Botevgrad,

| the whole municipality of Etropole, |
| --- |

the whole municipality of Etropole,

| the whole region of Lovech excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Lovech excluding the areas in Part III,

| the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- |

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| powiat płocki, |
| --- |

powiat płocki,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| powiat mławski, |
| --- |

powiat mławski,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca. |
| --- | --- |

—

Holboca.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| the whole region of Pleven, |
| --- |

the whole region of Pleven,

| the whole region of Vratza, |
| --- |

the whole region of Vratza,

| in the region of Lovech:





  within municipality of Lovech:





  Bahovitsa, |
| --- |

in the region of Lovech:

within municipality of Lovech:

Bahovitsa,

| Vladinya, |
| --- |

Vladinya,

| Goran, |
| --- |

Goran,

| Devetaki, |
| --- |

Devetaki,

| Doyrentsi, |
| --- |

Doyrentsi,

| Drenov, |
| --- |

Drenov,

| Yoglav, |
| --- |

Yoglav,

| Lisets, |
| --- |

Lisets,

| Slavyani, |
| --- |

Slavyani,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| Smochan, |
| --- |

Smochan,

| within municipality of Lukovit:





  Bezhanovo, |
| --- |

within municipality of Lukovit:

Bezhanovo,

| Dermantsi, |
| --- |

Dermantsi,

| Karlukovo, |
| --- |

Karlukovo,

| Lukovit, |
| --- |

Lukovit,

| Petrevene, |
| --- |

Petrevene,

| Todorichene, |
| --- |

Todorichene,

| Aglen, |
| --- |

Aglen,

| within municipality of Ugarchin:





  Dragana, |
| --- |

within municipality of Ugarchin:

Dragana,

| Katunets, |
| --- |

Katunets,

| in the region of Veliko Tarnovo:





  the whole municipality of Svishtov, |
| --- |

in the region of Veliko Tarnovo:

the whole municipality of Svishtov,

| the whole municipality of Pavlikeni |
| --- |

the whole municipality of Pavlikeni

| the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- |

the whole municipality of Polski Trambesh

| the whole municipality of Strajitsa, |
| --- |

the whole municipality of Strajitsa,

| the whole region of Targovishte, |
| --- |

the whole region of Targovishte,

| in the region of Ruse:





  the whole municipality of Borovo, |
| --- |

in the region of Ruse:

the whole municipality of Borovo,

| the whole municipality of Tsenovo, |
| --- |

the whole municipality of Tsenovo,

| the whole municipality of Biala, |
| --- |

the whole municipality of Biala,

| the whole municipality of Dve Mogili, |
| --- |

the whole municipality of Dve Mogili,

| the whole municipality of Ivanovo, |
| --- |

the whole municipality of Ivanovo,

| in Burgas region:





  the whole municipality of Burgas, |
| --- |

in Burgas region:

the whole municipality of Burgas,

| the whole municipality of Kameno, |
| --- |

the whole municipality of Kameno,

| the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- |

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| the whole municipality of Primorsko, |
| --- |

the whole municipality of Primorsko,

| the whole municipality of Sozopol, |
| --- |

the whole municipality of Sozopol,

| the whole municipality of Sredets, |
| --- |

the whole municipality of Sredets,

| the whole municipality of Tsarevo. |
| --- |

the whole municipality of Tsarevo.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta,

| — | Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta,

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów, Niedźwiada i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów, Niedźwiada i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie, Lubartów i miasto Lubartów, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie, Lubartów i miasto Lubartów, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

5.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---