# Uradni list L 197/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 197 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6225. julij 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 197

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6225. julij 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1259 z dne 24. julija 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 2 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/1260 z dne 15. julija 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru za trgovino, ustanovljenem s Sporazumom o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede spremembe dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C k Sporazumu | 37 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/1261 z dne 15. julija 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem z Okvirnim sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani, glede sprejetja sklepov o poslovniku Skupnega odbora ter o mandatu posebnih pododborov | 49 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1259 z dne 24. julija 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

2

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/1260 z dne 15. julija 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru za trgovino, ustanovljenem s Sporazumom o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede spremembe dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C k Sporazumu

37

*

Sklep Sveta (EU) 2019/1261 z dne 15. julija 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem z Okvirnim sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani, glede sprejetja sklepov o poslovniku Skupnega odbora ter o mandatu posebnih pododborov

49

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 25.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/1

---

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani

Navedeni sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, podpisan 25. oktobra 2018 v Bruslju, je začel veljati 19. julija 2019.

---

UREDBE

| 25.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1259

z dne 24. julija 2019

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 430/2013 (2) je bila uvedena dokončna protidampinška dajatev na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa, razen ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, trenutno uvrščenega pod oznaki kombinirane nomenklature (v nadaljnjem besedilu: KN) ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) in ex 7307 19 90 (oznaka TARIC 7307199010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajske (v nadaljnjem besedilu: trenutni ukrepi). Višina dajatve na podlagi odprave stopnje dampinga je bila med 14,9 % in 57,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 430/2013 (2) je bila uvedena dokončna protidampinška dajatev na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa, razen ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, trenutno uvrščenega pod oznaki kombinirane nomenklature (v nadaljnjem besedilu: KN) ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) in ex 7307 19 90 (oznaka TARIC 7307199010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajske (v nadaljnjem besedilu: trenutni ukrepi). Višina dajatve na podlagi odprave stopnje dampinga je bila med 14,9 % in 57,8 %.

2

| (2) | Kitajski proizvajalec izvoznik Jinan Meide Castings Co., Ltd., je 12. junija 2013 vložil tožbo pri Splošnem sodišču Evropske unije za razglasitev ničnosti Uredbe (EU) št. 430/2013 v delu, v katerem se nanaša nanj. Splošno sodišče je v svoji sodbi 30. junija 2016 ugotovilo kršitev pravice družbe Jinan Meide do obrambe in izpodbijano uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem je uvedla protidampinško dajatev na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa, ki ga proizvaja družba Jinan Meide. |
| --- | --- |

(2)

Kitajski proizvajalec izvoznik Jinan Meide Castings Co., Ltd., je 12. junija 2013 vložil tožbo pri Splošnem sodišču Evropske unije za razglasitev ničnosti Uredbe (EU) št. 430/2013 v delu, v katerem se nanaša nanj. Splošno sodišče je v svoji sodbi 30. junija 2016 ugotovilo kršitev pravice družbe Jinan Meide do obrambe in izpodbijano uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem je uvedla protidampinško dajatev na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa, ki ga proizvaja družba Jinan Meide.

| (3) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je na podlagi navedene sodbe z obvestilom (3) z dne 28. oktobra 2016 ponovno uvedla protidampinško preiskavo v zvezi z navojnim litim priborom (fitingi) za cevi iz tempranega litega železa, ki ga proizvaja družba Jinan Meide. |
| --- | --- |

(3)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je na podlagi navedene sodbe z obvestilom (3) z dne 28. oktobra 2016 ponovno uvedla protidampinško preiskavo v zvezi z navojnim litim priborom (fitingi) za cevi iz tempranega litega železa, ki ga proizvaja družba Jinan Meide.

3

| (4) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1146 (4)28. junija 2017 ponovno uvedla dokončno protidampinško dajatev v višini 39,2 % na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz LRK, ki jih proizvaja družba Jinan Meide Castings Co., Ltd. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1146 (4)28. junija 2017 ponovno uvedla dokončno protidampinško dajatev v višini 39,2 % na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz LRK, ki jih proizvaja družba Jinan Meide Castings Co., Ltd.

4

| (5) | Komisija je 25. novembra 2015 na podlagi zahteve družbe Metpro Limited začela delni vmesni pregled v zvezi z nekaterimi vrstami navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz LRK in Tajske, da bi ugotovila, ali spadajo na področje uporabe veljavnih protidampinških ukrepov. Komisija je ta delni vmesni pregled zaključila 18. julija 2016 z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/1176 (5), potem ko je vložnik umaknil svojo zahtevo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 25. novembra 2015 na podlagi zahteve družbe Metpro Limited začela delni vmesni pregled v zvezi z nekaterimi vrstami navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz LRK in Tajske, da bi ugotovila, ali spadajo na področje uporabe veljavnih protidampinških ukrepov. Komisija je ta delni vmesni pregled zaključila 18. julija 2016 z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/1176 (5), potem ko je vložnik umaknil svojo zahtevo.

5

| (6) | Komisija je 23. maja 2017 na podlagi zahteve družbe Hebei Yulong Casting Co., Ltd., začela delni vmesni pregled v zvezi z nekaterimi vrstami navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz LRK in Tajske, da bi ugotovila, ali spadajo na področje uporabe veljavnih protidampinških ukrepov. Komisija je ta delni vmesni pregled zaključila 11. januarja 2018 z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/52 (6), potem ko je vložnik umaknil svojo zahtevo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 23. maja 2017 na podlagi zahteve družbe Hebei Yulong Casting Co., Ltd., začela delni vmesni pregled v zvezi z nekaterimi vrstami navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz LRK in Tajske, da bi ugotovila, ali spadajo na področje uporabe veljavnih protidampinških ukrepov. Komisija je ta delni vmesni pregled zaključila 11. januarja 2018 z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/52 (6), potem ko je vložnik umaknil svojo zahtevo.

6

| (7) | Sodišče Evropske unije je 12. julija 2018 odločilo, da pribor (fitingi) iz sferoidnega grafitnega litega železa (imenovanega tudi nodularno lito železo) ne ustreza pojmu „temprano lito železo“, kakor je opredeljen v tarifni podštevilki KN 7307 19 10. Odločilo je, da je treba pribor (fitinge) za cevi iz sferoidnega grafitnega litega železa uvrstiti pod preostalo tarifno podštevilko KN 7307 19 90 (kot drugi izdelki iz drugega železa). Komisija je 14. februarja 2019 objavila Uredbo (EU) 2019/262 (7), ki spreminja sklicevanja na oznake TARIC, da bi jih uskladila s sklepi Sodišča. Ker se protidampinški ukrepi uvedejo v skladu z opredelitvijo izdelka, ne glede na tarifno uvrstitev, ta sprememba ni vplivala na obseg izdelka veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Sodišče Evropske unije je 12. julija 2018 odločilo, da pribor (fitingi) iz sferoidnega grafitnega litega železa (imenovanega tudi nodularno lito železo) ne ustreza pojmu „temprano lito železo“, kakor je opredeljen v tarifni podštevilki KN 7307 19 10. Odločilo je, da je treba pribor (fitinge) za cevi iz sferoidnega grafitnega litega železa uvrstiti pod preostalo tarifno podštevilko KN 7307 19 90 (kot drugi izdelki iz drugega železa). Komisija je 14. februarja 2019 objavila Uredbo (EU) 2019/262 (7), ki spreminja sklicevanja na oznake TARIC, da bi jih uskladila s sklepi Sodišča. Ker se protidampinški ukrepi uvedejo v skladu z opredelitvijo izdelka, ne glede na tarifno uvrstitev, ta sprememba ni vplivala na obseg izdelka veljavnih ukrepov.

7

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

| (8) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (8) veljavnih protidampinških ukrepov prejela zahtevek za pregled (v nadaljnjem besedilu: zahtevek) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (8) veljavnih protidampinških ukrepov prejela zahtevek za pregled (v nadaljnjem besedilu: zahtevek) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

8

| (9) | Zahtevek je 13. februarja 2018 vložil Odbor Evropske unije za zaščito interesov industrije navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: vložnik). Vložnik predstavlja več kot 95 % celotne proizvodnje navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Zahtevek je 13. februarja 2018 vložil Odbor Evropske unije za zaščito interesov industrije navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: vložnik). Vložnik predstavlja več kot 95 % celotne proizvodnje navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa v Uniji.

| (10) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga ter ponovitev škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(10)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga ter ponovitev škode industriji Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

| (11) | Komisija je po ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, 8. maja 2018 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo o začetku (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (9). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je po ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, 8. maja 2018 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo o začetku (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (9).

Uradnem listu Evropske unije

9

1.4   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (12) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. aprila 2017 do 31. marca 2018 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. aprila 2017 do 31. marca 2018 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP).

| (13) | Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(13)

Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.5   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (14) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila vložnika, znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce in organe LRK in Tajske, znane uvoznike, dobavitelje, uporabnike in trgovce, ki jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila vložnika, znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce in organe LRK in Tajske, znane uvoznike, dobavitelje, uporabnike in trgovce, ki jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju.

| (15) | Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanja ni zahtevala nobena zainteresirana stran. |
| --- | --- |

(15)

Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaslišanja ni zahtevala nobena zainteresirana stran.

1.6   Vzorčenje

Vzorčenje

| (16) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.6.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (17) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije.

| (18) | Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje podobnega izdelka v letu 2017, ki ga je bilo mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je bil na razpolago. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje podobnega izdelka v letu 2017, ki ga je bilo mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je bil na razpolago.

| (19) | Ta vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali več kot 70 % celotnega ocenjenega obsega prodaje v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni prejela. Zato je sklenila, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(19)

Ta vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali več kot 70 % celotnega ocenjenega obsega prodaje v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni prejela. Zato je sklenila, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije.

1.6.2   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (20) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Zahtevane informacije je predložilo sedem nepovezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Zahtevane informacije je predložilo sedem nepovezanih uvoznikov.

| (21) | Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka, ki se pregleduje, v letu 2017, ki ga je bilo mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je bil na razpolago. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka, ki se pregleduje, v letu 2017, ki ga je bilo mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je bil na razpolago.

| (22) | Ta vzorec je vključeval tri uvoznike Unije. Glede izbranega vzorca ni prejela pripomb. Zato je sklenila, da je vzorec reprezentativen za uvoznike Unije. |
| --- | --- |

(22)

Ta vzorec je vključeval tri uvoznike Unije. Glede izbranega vzorca ni prejela pripomb. Zato je sklenila, da je vzorec reprezentativen za uvoznike Unije.

1.6.3   Vzorčenje proizvajalcev v LRK

Vzorčenje proizvajalcev v LRK

| (23) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce v LRK pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi lahko bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce v LRK pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi lahko bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

| (24) | Dva proizvajalca v LRK sta predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila sodelujočih proizvajalcev se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(24)

Dva proizvajalca v LRK sta predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila sodelujočih proizvajalcev se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.6.4   Vzorčenje proizvajalcev na Tajskem

Vzorčenje proizvajalcev na Tajskem

| (25) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce na Tajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Kraljevine Tajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi lahko bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik. |
| --- | --- |

(25)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce na Tajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Kraljevine Tajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi lahko bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

| (26) | Javil se je en proizvajalec s Tajske, vendar ni poslal odgovora na obrazcu za vzorčenje. |
| --- | --- |

(26)

Javil se je en proizvajalec s Tajske, vendar ni poslal odgovora na obrazcu za vzorčenje.

| (27) | Zato proizvajalci s Tajske v preiskavi niso sodelovali. |
| --- | --- |

(27)

Zato proizvajalci s Tajske v preiskavi niso sodelovali.

1.7   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (28) | Komisija je poslala vprašalnike trem vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim nepovezanim uvoznikom, proizvajalcema v LRK, ki sta se javila za vzorčenje, in kitajski vladi. Izpolnjene vprašalnike so poslali le trije vzorčeni proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je poslala vprašalnike trem vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim nepovezanim uvoznikom, proizvajalcema v LRK, ki sta se javila za vzorčenje, in kitajski vladi. Izpolnjene vprašalnike so poslali le trije vzorčeni proizvajalci Unije.

| (29) | Zato proizvajalci v LRK v preiskavi niso sodelovali. |
| --- | --- |

(29)

Zato proizvajalci v LRK v preiskavi niso sodelovali.

1.8   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (30) | Komisija je pri sodelujočih straneh zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
  proizvajalci Unije:






  — | Berg Montana Fittings, EAD, Bolgarija, |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisija je pri sodelujočih straneh zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalci Unije:

—

Berg Montana Fittings, EAD, Bolgarija,

| — | Georg Fischer Fittings GmbH, Avstrija, |
| --- | --- |

—

Georg Fischer Fittings GmbH, Avstrija,

| — | Odlewnia Zawiercie S.A. (prej Odlewnia Zeliwa S.A.), Poljska. |
| --- | --- |

—

Odlewnia Zawiercie S.A. (prej Odlewnia Zeliwa S.A.), Poljska.

1.9   Postopek določanja normalne vrednosti, ki se uporabi za izračun dampinga iz LRK, v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe

Postopek določanja normalne vrednosti, ki se uporabi za izračun dampinga iz LRK, v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe

| (31) | Glede na zadostne razpoložljive dokaze na začetku preiskave, iz katerih je bil razviden obstoj znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je Komisija ocenila, da bi bilo primerno začeti preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Glede na zadostne razpoložljive dokaze na začetku preiskave, iz katerih je bil razviden obstoj znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je Komisija ocenila, da bi bilo primerno začeti preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (32) | Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je zato v obvestilu o začetku vse znane proizvajalce v LRK pozvala, naj predložijo informacije, zahtevane v Prilogi III k obvestilu o začetku, o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Proizvajalca, ki sta poslala odgovore na obrazcih za vzorčenje, sta predložila tudi informacije, zahtevane v Prilogi III. |
| --- | --- |

(32)

Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je zato v obvestilu o začetku vse znane proizvajalce v LRK pozvala, naj predložijo informacije, zahtevane v Prilogi III k obvestilu o začetku, o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Proizvajalca, ki sta poslala odgovore na obrazcih za vzorčenje, sta predložila tudi informacije, zahtevane v Prilogi III.

| (33) | Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnim znatnim izkrivljanjem v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je vprašalnik poslala tudi kitajski vladi. Slednja ni poslala nobenega odgovora. |
| --- | --- |

(33)

Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnim znatnim izkrivljanjem v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je vprašalnik poslala tudi kitajski vladi. Slednja ni poslala nobenega odgovora.

| (34) | Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj v 37 dneh po datumu objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo podporne dokaze v zvezi z ustreznostjo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj v 37 dneh po datumu objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo podporne dokaze v zvezi z ustreznostjo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

| (35) | En kitajski proizvajalec je trdil, da je metodologija, ki jo je Komisija nameravala uporabiti, nezakonita in ni v skladu z obveznostmi EU na podlagi protidampinškega sporazuma STO. Vendar ta zainteresirana stran te trditve ni podprla z dokazi. |
| --- | --- |

(35)

En kitajski proizvajalec je trdil, da je metodologija, ki jo je Komisija nameravala uporabiti, nezakonita in ni v skladu z obveznostmi EU na podlagi protidampinškega sporazuma STO. Vendar ta zainteresirana stran te trditve ni podprla z dokazi.

| (36) | Kitajski proizvajalec je navedel tudi, da ne gre za izkrivljanje v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, njegove cene in stroški, vključno s stroški surovin in energije, pa so rezultat sil prostega trga. Te trditve niso bile podrobneje utemeljene, zadevna stran pa ni sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(36)

Kitajski proizvajalec je navedel tudi, da ne gre za izkrivljanje v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, njegove cene in stroški, vključno s stroški surovin in energije, pa so rezultat sil prostega trga. Te trditve niso bile podrobneje utemeljene, zadevna stran pa ni sodelovala v preiskavi.

| (37) | Glede na to, da trditve niso bile utemeljene, jih Komisija ni mogla posebej obravnavati. Vsekakor pa je Komisija ocenila, ali gre za izkrivljanje v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Taka ocena je zajeta v oddelkih od 3.2.2.2 do 3.2.2.9 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(37)

Glede na to, da trditve niso bile utemeljene, jih Komisija ni mogla posebej obravnavati. Vsekakor pa je Komisija ocenila, ali gre za izkrivljanje v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Taka ocena je zajeta v oddelkih od 3.2.2.2 do 3.2.2.9 v nadaljevanju.

| (38) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati ustrezno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati ustrezno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

| (39) | Komisija je 20. junija 2018 objavila prvo obvestilo k dokumentaciji (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 20. junija 2018) (10), v katerem je zainteresirane strani pozvala, naj navedejo svoja stališča o ustreznih virih, ki jih lahko uporabi za določitev normalne vrednosti v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(e) osnovne uredbe. Navedeno obvestilo je zajemalo seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delo, ki jih kitajski proizvajalci uporabijo v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega so službe Komisije na podlagi meril, ki vplivajo na izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelile štiri možne reprezentativne države: Tajsko, Turčijo, Argentino in Brazilijo. V zvezi z zadnjima dvema državama je v obvestilu z dne 20. junija 2018 navedeno, da je bilo ugotovljeno pomanjkanje zadostnih razpoložljivih javnih finančnih podatkov. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je 20. junija 2018 objavila prvo obvestilo k dokumentaciji (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 20. junija 2018) (10), v katerem je zainteresirane strani pozvala, naj navedejo svoja stališča o ustreznih virih, ki jih lahko uporabi za določitev normalne vrednosti v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(e) osnovne uredbe. Navedeno obvestilo je zajemalo seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delo, ki jih kitajski proizvajalci uporabijo v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega so službe Komisije na podlagi meril, ki vplivajo na izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelile štiri možne reprezentativne države: Tajsko, Turčijo, Argentino in Brazilijo. V zvezi z zadnjima dvema državama je v obvestilu z dne 20. junija 2018 navedeno, da je bilo ugotovljeno pomanjkanje zadostnih razpoložljivih javnih finančnih podatkov.

10

| (40) | Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe. Vendar sta pripombe predložila le eden od vložnikov in en kitajski proizvajalec. |
| --- | --- |

(40)

Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe. Vendar sta pripombe predložila le eden od vložnikov in en kitajski proizvajalec.

| (41) | Pripombe o obvestilu z dne 20. junija 2018 so bile obravnavane v drugem obvestilu o virih za določitev normalne vrednosti z dne 8. marca 2019 (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 8. marca 2019) (11). Oblikovan je bil seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovljeno je bilo, da je Tajska v tej fazi najustreznejša reprezentativna država na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj izrazijo pripombe, vendar pripombe niso bile predložene. |
| --- | --- |

(41)

Pripombe o obvestilu z dne 20. junija 2018 so bile obravnavane v drugem obvestilu o virih za določitev normalne vrednosti z dne 8. marca 2019 (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 8. marca 2019) (11). Oblikovan je bil seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovljeno je bilo, da je Tajska v tej fazi najustreznejša reprezentativna država na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj izrazijo pripombe, vendar pripombe niso bile predložene.

11

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje

| (42) | Izdelek, ki se pregleduje, je navojni liti pribor (fitingi) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa, razen ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, trenutno uvrščen pod oznaki KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) in ex 7307 19 90 (oznaka TARIC 7307199010), s poreklom iz LRK in Tajske (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje). |
| --- | --- |

(42)

Izdelek, ki se pregleduje, je navojni liti pribor (fitingi) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa, razen ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, trenutno uvrščen pod oznaki KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) in ex 7307 19 90 (oznaka TARIC 7307199010), s poreklom iz LRK in Tajske (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje).

| (43) | Glavne vhodne surovine so odpadne kovine, koks ali električna energija ali plin, pesek (za oblikovanje) in cink (za galvanizacijo). Prva faza proizvodnega procesa je taljenje odpadnih kovin. Sledita ji postopek oblikovanja in ulivanje različnih oblik, ki se nato ločijo na posamezne dele. Izvesti je treba dolgotrajen postopek žarjenja, s katerim postane izdelek ustrezno tempran, da se lahko uporablja na mestih, na katerih je na primer potrebna odpornost proti sunkom in tresljajem, ter da je odporen na hitre temperaturne spremembe. Pribor (fitingi) se lahko nato galvanizira. Izdelajo se navoji in izvede se druga strojna obdelava. |
| --- | --- |

(43)

Glavne vhodne surovine so odpadne kovine, koks ali električna energija ali plin, pesek (za oblikovanje) in cink (za galvanizacijo). Prva faza proizvodnega procesa je taljenje odpadnih kovin. Sledita ji postopek oblikovanja in ulivanje različnih oblik, ki se nato ločijo na posamezne dele. Izvesti je treba dolgotrajen postopek žarjenja, s katerim postane izdelek ustrezno tempran, da se lahko uporablja na mestih, na katerih je na primer potrebna odpornost proti sunkom in tresljajem, ter da je odporen na hitre temperaturne spremembe. Pribor (fitingi) se lahko nato galvanizira. Izdelajo se navoji in izvede se druga strojna obdelava.

| (44) | Navojni liti pribor (fitingi) za cevi se uporablja za povezovanje dveh ali več cevi, povezovanje cevi z napravami, preusmeritev toka tekočine ali zaprtje cevi. Uporablja se zlasti pri plinskih, vodnih in ogrevalnih sistemih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Uporablja se tudi pri cevovodih rafinerij nafte. Ta pribor (fitingi) je na voljo v več različnih sestavah, pri čemer so najpogostejša 90-stopinjska kolena, T-kosi, spojnice, križni členi in cevne spojke. Proizvaja se v črni (negalvanizirani) in galvanizirani obliki. |
| --- | --- |

(44)

Navojni liti pribor (fitingi) za cevi se uporablja za povezovanje dveh ali več cevi, povezovanje cevi z napravami, preusmeritev toka tekočine ali zaprtje cevi. Uporablja se zlasti pri plinskih, vodnih in ogrevalnih sistemih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Uporablja se tudi pri cevovodih rafinerij nafte. Ta pribor (fitingi) je na voljo v več različnih sestavah, pri čemer so najpogostejša 90-stopinjska kolena, T-kosi, spojnice, križni členi in cevne spojke. Proizvaja se v črni (negalvanizirani) in galvanizirani obliki.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (45) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | izdelek, ki se pregleduje, |
| --- | --- | --- |

(45)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

izdelek, ki se pregleduje,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Tajske, |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Tajske,

| — | ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (46) | Zato so se navedeni izdelki šteli za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Zato so se navedeni izdelki šteli za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA ZA LRK

VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA ZA LRK

3.1   Uvodne pripombe za LRK

Uvodne pripombe za LRK

| (47) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK po izteku veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK po izteku veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

| (48) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec. Kitajski proizvajalci niso predložili odgovorov na vprašalnik niti nobenih podatkov o izvoznih cenah in stroških, domačih cenah in stroških, zmogljivosti, proizvodnji, naložbah itd. Kitajska vlada in kitajski proizvajalci prav tako niso predložili nobenih pripomb glede dokazov iz spisa v zadevi, vključno z delovnim dokumentom služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (12). Komisija se je zato odločila, da bo v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabila razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(48)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec. Kitajski proizvajalci niso predložili odgovorov na vprašalnik niti nobenih podatkov o izvoznih cenah in stroških, domačih cenah in stroških, zmogljivosti, proizvodnji, naložbah itd. Kitajska vlada in kitajski proizvajalci prav tako niso predložili nobenih pripomb glede dokazov iz spisa v zadevi, vključno z delovnim dokumentom služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (12). Komisija se je zato odločila, da bo v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabila razpoložljiva dejstva.

12

| (49) | Komisija je kitajske organe in oba kitajska proizvajalca obvestila o uporabi člena 18(1) osnovne uredbe in jim dala možnost, da izrazijo pripombe. Pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je kitajske organe in oba kitajska proizvajalca obvestila o uporabi člena 18(1) osnovne uredbe in jim dala možnost, da izrazijo pripombe. Pripomb ni prejela.

| (50) | Na navedeni podlagi so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe, zlasti na informacijah iz zahtevka, predložitvah zainteresiranih strani, statističnih podatkih, zbranih na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka iz člena 14(6)), in drugih javnih virih, ki so po potrebi navedeni v nadaljevanju (uvodni izjavi 115 in 127). |
| --- | --- |

(50)

Na navedeni podlagi so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe, zlasti na informacijah iz zahtevka, predložitvah zainteresiranih strani, statističnih podatkih, zbranih na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka iz člena 14(6)), in drugih javnih virih, ki so po potrebi navedeni v nadaljevanju (uvodni izjavi 115 in 127).

3.2   Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

| (51) | Statistični podatki iz podatkovne zbirke iz člena 14(6) za obdobje preiskave v zvezi s pregledom kažejo, da je bilo iz LRK v Unijo uvoženih 7 666 ton tempranega pribora (fitingov), ki so obsegali 21 % celotne potrošnje Unije. Komisija je na podlagi tega sklenila, da je dejanski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen, zato je proučila, ali se je damping v navedenem obdobju nadaljeval. |
| --- | --- |

(51)

Statistični podatki iz podatkovne zbirke iz člena 14(6) za obdobje preiskave v zvezi s pregledom kažejo, da je bilo iz LRK v Unijo uvoženih 7 666 ton tempranega pribora (fitingov), ki so obsegali 21 % celotne potrošnje Unije. Komisija je na podlagi tega sklenila, da je dejanski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen, zato je proučila, ali se je damping v navedenem obdobju nadaljeval.

3.2.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (52) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

| (53) | Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. |
| --- | --- |

(53)

Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

| (54) | Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. |
| --- | --- |

(54)

Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.2.2   Obstoj znatnega izkrivljanja

Obstoj znatnega izkrivljanja

3.2.2.1   Uvod

| (55) | V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je „[z]natno izkrivljanje [...] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:






  — | ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice; |
| --- | --- | --- |

(55)

V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je „[z]natno izkrivljanje [...] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:

[z]natno izkrivljanje [...] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov

—

ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice;

ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice;

| — | ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške; |
| --- | --- |

—

ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške;

ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške;

| — | ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga; |
| --- | --- |

—

ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga;

ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga;

| — | ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba[,] ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje; |
| --- | --- |

—

ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba[,] ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje;

ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba[,] ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje;

| — | ali so stroški plač izkrivljeni; |
| --- | --- |

—

ali so stroški plač izkrivljeni;

ali so stroški plač izkrivljeni;

| — | ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“ |
| --- | --- |

—

ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

| (56) | V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpen seznam elementov iz prejšnje določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja upošteva možni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške zadevnega izdelka v državi izvoznici. Ker navedeni seznam ni kumulativen, za ugotovitev znatnega izkrivljanja ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo enake dejanske okoliščine. Vendar je treba kakršen koli sklep o znatnem izkrivljanju v smislu člena 2(6a)(a) podati na podlagi vseh dokazov, ki so na voljo. |
| --- | --- |

(56)

V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpen seznam elementov iz prejšnje določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja upošteva možni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške zadevnega izdelka v državi izvoznici. Ker navedeni seznam ni kumulativen, za ugotovitev znatnega izkrivljanja ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo enake dejanske okoliščine. Vendar je treba kakršen koli sklep o znatnem izkrivljanju v smislu člena 2(6a)(a) podati na podlagi vseh dokazov, ki so na voljo.

| (57) | V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju“. |
| --- | --- |

(57)

V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju“.

| (58) | Zainteresirane strani so bile pozvane, naj dokaze v spisu preiskave izpodbijejo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo na začetku preiskave. V zvezi s tem se Komisija zanaša na poročilo, ki opisuje znatna posredovanja države na veliko ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišča, energija, kapital, surovine in delo) ter v določenih sektorjih (kot sta jeklarski sektor in sektor kemikalij), ki so posebej pomembni za zadevno preiskavo. Poročilo je bilo vključeno v spis preiskave. |
| --- | --- |

(58)

Zainteresirane strani so bile pozvane, naj dokaze v spisu preiskave izpodbijejo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo na začetku preiskave. V zvezi s tem se Komisija zanaša na poročilo, ki opisuje znatna posredovanja države na veliko ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišča, energija, kapital, surovine in delo) ter v določenih sektorjih (kot sta jeklarski sektor in sektor kemikalij), ki so posebej pomembni za zadevno preiskavo. Poročilo je bilo vključeno v spis preiskave.

| (59) | Komisija je proučila, ali je bilo primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih, zlasti kitajski zakonodaji, uradnih objavljenih kitajskih političnih dokumentih, poročilih, ki so jih objavile mednarodne organizacije, ter študijah in člankih priznanih akademikov, posebej opredeljenih v poročilu. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z izdelkom, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je proučila, ali je bilo primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih, zlasti kitajski zakonodaji, uradnih objavljenih kitajskih političnih dokumentih, poročilih, ki so jih objavile mednarodne organizacije, ter študijah in člankih priznanih akademikov, posebej opredeljenih v poročilu. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z izdelkom, ki se pregleduje.

| (60) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 do 33, niti kitajska vlada niti kitajski proizvajalci niso predložili pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve, vključno s poročilom, in dodatne dokaze o obstoju znatnega izkrivljanja in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavanem primeru, ki so jih predložili vložniki. |
| --- | --- |

(60)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 do 33, niti kitajska vlada niti kitajski proizvajalci niso predložili pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve, vključno s poročilom, in dodatne dokaze o obstoju znatnega izkrivljanja in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavanem primeru, ki so jih predložili vložniki.

3.2.2.2   Znatno izkrivljanje, ki vpliva na domače cene in stroške v LRK: splošen gospodarski okvir

| (61) | Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu „socialističnega tržnega gospodarstva“. Ta pojem je vsebovan v kitajski ustavi in določa ekonomsko upravljanje v LRK. Osrednje načelo je, da so sredstva proizvodnje „v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti je „vodilna sila nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (13). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne omogoča zgolj znatnih poseganj države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (14). |
| --- | --- |

(61)

Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu „socialističnega tržnega gospodarstva“. Ta pojem je vsebovan v kitajski ustavi in določa ekonomsko upravljanje v LRK. Osrednje načelo je, da so sredstva proizvodnje „v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti je „vodilna sila nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (13). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne omogoča zgolj znatnih poseganj države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (14).

13

14

| (62) | Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo na podlagi kitajskega prava razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 se je še bolj poudarila vodilna vloga KKP, ki je ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za obstoječim prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov, drugi stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“ (15). To kaže na nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. Ta je neločljivo povezan s kitajskim sistemom in presega okvir razmer, ki so običajne v drugih državah, v katerih vlade izvajajo širok makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga. |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo na podlagi kitajskega prava razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 se je še bolj poudarila vodilna vloga KKP, ki je ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za obstoječim prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov, drugi stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“ (15). To kaže na nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. Ta je neločljivo povezan s kitajskim sistemom in presega okvir razmer, ki so običajne v drugih državah, v katerih vlade izvajajo širok makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga.

15

| (63) | Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (16). Orodja interventne ekonomske politike, ki so jih razvili kitajski organi, so raznolika ter vključujejo sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti in finančni sistem, izvajajo pa se tudi na ravni zakonodajnega okolja. |
| --- | --- |

(63)

Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (16). Orodja interventne ekonomske politike, ki so jih razvili kitajski organi, so raznolika ter vključujejo sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti in finančni sistem, izvajajo pa se tudi na ravni zakonodajnega okolja.

16

| (64) | Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti skupaj zajemajo celovito in kompleksno podlago sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, v načrtih na nacionalni ravni pa so določeni širši cilji. V načrtih so opredeljeni tudi sredstva za podporo v ustreznih industrijah/sektorjih ter časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti vsebujejo jasne cilje glede rezultatov. V načrtih so bili posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in dodeljeni so jim bili posebni razvojni cilji (nadgradnja industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti, ki so v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki jih uvaja sistem načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.2.2.5 v nadaljevanju) (17). |
| --- | --- |

(64)

Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti skupaj zajemajo celovito in kompleksno podlago sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, v načrtih na nacionalni ravni pa so določeni širši cilji. V načrtih so opredeljeni tudi sredstva za podporo v ustreznih industrijah/sektorjih ter časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti vsebujejo jasne cilje glede rezultatov. V načrtih so bili posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in dodeljeni so jim bili posebni razvojni cilji (nadgradnja industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti, ki so v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki jih uvaja sistem načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.2.2.5 v nadaljevanju) (17).

17

| (65) | Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu Kitajske prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne predvsem ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.2.2.8 v nadaljevanju) (18). Enako velja za druge elemente kitajskega finančnega sistema, kot so trgi lastniških vrednostnih papirjev, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Čeprav so ti deli finančnega sektorja manj pomembni od bančnega sektorja, se na institucionalni in operativni ravni vzpostavljajo na način, ki ni usmerjen v čim učinkovitejše delovanje finančnih trgov, temveč v zagotavljanje nadzora in omogočanje poseganja države in KKP (19). |
| --- | --- |

(65)

Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu Kitajske prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne predvsem ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.2.2.8 v nadaljevanju) (18). Enako velja za druge elemente kitajskega finančnega sistema, kot so trgi lastniških vrednostnih papirjev, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Čeprav so ti deli finančnega sektorja manj pomembni od bančnega sektorja, se na institucionalni in operativni ravni vzpostavljajo na način, ki ni usmerjen v čim učinkovitejše delovanje finančnih trgov, temveč v zagotavljanje nadzora in omogočanje poseganja države in KKP (19).

18

19

| (66) | Tretjič, v zakonodajnem okolju je poseganje države v gospodarstvo zelo različno. Na primer, pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, kar ogroža tržna načela na tem področju. Veljavna zakonodaja posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široko polje proste presoje (20). Na področju naložb kitajska vlada podobno ohranja znaten nadzor in vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo pregled naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi, povezane z naložbami, kot pomembno orodje, s katerim podpirajo cilje industrijske politike, kot je ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (21). |
| --- | --- |

(66)

Tretjič, v zakonodajnem okolju je poseganje države v gospodarstvo zelo različno. Na primer, pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, kar ogroža tržna načela na tem področju. Veljavna zakonodaja posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široko polje proste presoje (20). Na področju naložb kitajska vlada podobno ohranja znaten nadzor in vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo pregled naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi, povezane z naložbami, kot pomembno orodje, s katerim podpirajo cilje industrijske politike, kot je ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (21).

20

21

| (67) | Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki predvidevajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s svobodnim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (22). |
| --- | --- |

(67)

Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki predvidevajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s svobodnim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (22).

22

3.2.2.3   Znatno izkrivljanje v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

| (68) | V LRK so podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in pod političnim nadzorom ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva. |
| --- | --- |

(68)

V LRK so podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in pod političnim nadzorom ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva.

| (69) | Kar zadeva državno lastništvo, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva v jeklarskem sektorju. V lasti države je več pomembnih proizvajalcev in nekateri so v Načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020 (23) posebej navedeni kot primeri dosežkov v 12. petletnem obdobju načrtovanja (kot so Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). Medtem ko je nominalno število družb v državni lasti in zasebnih družb skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri družbe v državni lasti (24). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, namerava kitajska vlada do leta 2025 hkrati konsolidirati 60 do 70 % proizvodnje železa in jekla v približno desetih velikih družbah (25). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi družbami v državni lasti (26). |
| --- | --- |

(69)

Kar zadeva državno lastništvo, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva v jeklarskem sektorju. V lasti države je več pomembnih proizvajalcev in nekateri so v Načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020 (23) posebej navedeni kot primeri dosežkov v 12. petletnem obdobju načrtovanja (kot so Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). Medtem ko je nominalno število družb v državni lasti in zasebnih družb skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri družbe v državni lasti (24). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, namerava kitajska vlada do leta 2025 hkrati konsolidirati 60 do 70 % proizvodnje železa in jekla v približno desetih velikih družbah (25). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi družbami v državni lasti (26).

23

24

25

26

| (70) | Kar zadeva nadzor države, vlada in KKP ohranjata strukturi, ki jima zagotavljata neprekinjen vpliv v družbah. Država (in v več pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih podjetjih, temveč uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri njihovem operativnem odločanju. Elementi, ki kažejo na obstoj državnega nadzora nad podjetji v sektorju jekla in železa, so podrobneje opredeljeni v oddelku 3.2.2.4 v nadaljevanju, zlasti v uvodni izjavi 75. |
| --- | --- |

(70)

Kar zadeva nadzor države, vlada in KKP ohranjata strukturi, ki jima zagotavljata neprekinjen vpliv v družbah. Država (in v več pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih podjetjih, temveč uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri njihovem operativnem odločanju. Elementi, ki kažejo na obstoj državnega nadzora nad podjetji v sektorju jekla in železa, so podrobneje opredeljeni v oddelku 3.2.2.4 v nadaljevanju, zlasti v uvodni izjavi 75.

| (71) | Kar zadeva politični nadzor in navodila države v sektorju, obstoj takega nadzora in navodil po eni strani dokazujejo tesne povezave med podjetji v železarskem in jeklarskem sektorju ter KKP, ki je prisotna in uveljavlja pravico do odločanja v takih podjetjih (glej zlasti uvodni izjavi 74 in 75), po drugi strani pa javni dokumenti o načrtovanju industrijskih dejavnosti, pa tudi dodatna vladna orodja in smernice politike, ki veljajo za sektor (glej zlasti uvodne izjave 79 do 83). Visoka raven državnega nadzora ter poseganja države v jeklarski in železarski sektor, kakor je opisano v nadaljevanju, tudi zasebnim proizvajalcem litega pribora (fitingov) za cevi preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami. |
| --- | --- |

(71)

Kar zadeva politični nadzor in navodila države v sektorju, obstoj takega nadzora in navodil po eni strani dokazujejo tesne povezave med podjetji v železarskem in jeklarskem sektorju ter KKP, ki je prisotna in uveljavlja pravico do odločanja v takih podjetjih (glej zlasti uvodni izjavi 74 in 75), po drugi strani pa javni dokumenti o načrtovanju industrijskih dejavnosti, pa tudi dodatna vladna orodja in smernice politike, ki veljajo za sektor (glej zlasti uvodne izjave 79 do 83). Visoka raven državnega nadzora ter poseganja države v jeklarski in železarski sektor, kakor je opisano v nadaljevanju, tudi zasebnim proizvajalcem litega pribora (fitingov) za cevi preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami.

| (72) | Nadzor, politični nadzor in navodila kitajskih organov za sektor nadalje izhajajo iz ciljev vodilnega panožnega industrijskega združenja – kitajskega združenja za železo in jeklo (v nadaljnjem besedilu: združenje CISA). V skladu s členom 3 statuta združenja CISA združenje „služi podjetjem, služi sektorju in služi vladi [...] ter si prizadeva zagotoviti povezovalno vlogo med vlado in zadevnimi podjetji“. Poleg tega člen 24 določa, da mora združenje CISA „opravljati vse druge naloge, ki sta ji jih zaupali vlada in zadevna uprava“, člen 26 pa določa, da mora združenje CISA „ustrezno upoštevati glavno vodilo, smernice, politike in politično upravljanje partije“ (27). |
| --- | --- |

(72)

Nadzor, politični nadzor in navodila kitajskih organov za sektor nadalje izhajajo iz ciljev vodilnega panožnega industrijskega združenja – kitajskega združenja za železo in jeklo (v nadaljnjem besedilu: združenje CISA). V skladu s členom 3 statuta združenja CISA združenje „služi podjetjem, služi sektorju in služi vladi [...] ter si prizadeva zagotoviti povezovalno vlogo med vlado in zadevnimi podjetji“. Poleg tega člen 24 določa, da mora združenje CISA „opravljati vse druge naloge, ki sta ji jih zaupali vlada in zadevna uprava“, člen 26 pa določa, da mora združenje CISA „ustrezno upoštevati glavno vodilo, smernice, politike in politično upravljanje partije“ (27).

27

| (73) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da na trgu za liti pribor (fitinge) za cevi v LRK v veliki meri delujejo podjetja, ki so pod nadzorom ali političnim nadzorom ali delujejo po navodilih kitajske vlade. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da na trgu za liti pribor (fitinge) za cevi v LRK v veliki meri delujejo podjetja, ki so pod nadzorom ali političnim nadzorom ali delujejo po navodilih kitajske vlade.

3.2.2.4   Znatno izkrivljanje v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

| (74) | Kitajski državi prisotnost v podjetjih omogoča, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v družbah v državni lasti, kot je določeno v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice (28), so celice KKP v družbah v državni lasti in zasebnih družbah še en kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom gospodarskih družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v ustavi KKP (29)), družba pa mora zagotoviti potrebne pogoje za dejavnosti partijske organizacije. Kaže, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar KKP vsaj od leta 2016 krepi svoje zahteve po nadzoru poslovnih odločitev v družbah v državni lasti kot politično načelo. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (30). Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer je bil vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (31). Ta pravila so splošno veljavna v celotnem kitajskem gospodarstvu, vključno z železarskim in jeklarskim sektorjem. Zato je ugotovljeno, da se ta pravila uporabljajo tudi pri proizvajalcih tempranega pribora (fitingov) in dobaviteljih vložkov za te proizvajalce. |
| --- | --- |

(74)

Kitajski državi prisotnost v podjetjih omogoča, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v družbah v državni lasti, kot je določeno v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice (28), so celice KKP v družbah v državni lasti in zasebnih družbah še en kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom gospodarskih družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v ustavi KKP (29)), družba pa mora zagotoviti potrebne pogoje za dejavnosti partijske organizacije. Kaže, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar KKP vsaj od leta 2016 krepi svoje zahteve po nadzoru poslovnih odločitev v družbah v državni lasti kot politično načelo. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (30). Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer je bil vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (31). Ta pravila so splošno veljavna v celotnem kitajskem gospodarstvu, vključno z železarskim in jeklarskim sektorjem. Zato je ugotovljeno, da se ta pravila uporabljajo tudi pri proizvajalcih tempranega pribora (fitingov) in dobaviteljih vložkov za te proizvajalce.

28

29

30

31

| (75) | V železarskem in jeklarskem sektorju obstajajo tesne povezave med postopki odločanja podjetij, dejavnih v sektorju, in državo, zlasti KKP. Komisija je v nedavni protisubvencijski preiskavi nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla (v nadaljnjem besedilu: vroče valjani ploščati izdelki) s poreklom iz LRK (32) ugotovila, da so bile tri od štirih vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov družbe v državni lasti. V vseh treh skupinah je predsednik odbora ali predsednik opravljal tudi funkcijo sekretarja partijskega odbora organizacije KKP v okviru skupine. Podobno se lahko v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, dokaže, da se znotraj kitajskih proizvajalcev strukture partije osebno prekrivajo z upravnimi organi. Podpredsednik uprave družbe Jinan Meide Casting Co., Ltd., je bil na primer hkrati sekretar partijskega odbora v družbi vsaj v obdobju 2013–2016 (33). |
| --- | --- |

(75)

V železarskem in jeklarskem sektorju obstajajo tesne povezave med postopki odločanja podjetij, dejavnih v sektorju, in državo, zlasti KKP. Komisija je v nedavni protisubvencijski preiskavi nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla (v nadaljnjem besedilu: vroče valjani ploščati izdelki) s poreklom iz LRK (32) ugotovila, da so bile tri od štirih vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov družbe v državni lasti. V vseh treh skupinah je predsednik odbora ali predsednik opravljal tudi funkcijo sekretarja partijskega odbora organizacije KKP v okviru skupine. Podobno se lahko v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, dokaže, da se znotraj kitajskih proizvajalcev strukture partije osebno prekrivajo z upravnimi organi. Podpredsednik uprave družbe Jinan Meide Casting Co., Ltd., je bil na primer hkrati sekretar partijskega odbora v družbi vsaj v obdobju 2013–2016 (33).

32

33

| (76) | Prisotnost in poseganje države v finančne trge (glej tudi oddelek 3.2.2.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imajo dodatni učinek izkrivljanja na trgu (34). |
| --- | --- |

(76)

Prisotnost in poseganje države v finančne trge (glej tudi oddelek 3.2.2.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imajo dodatni učinek izkrivljanja na trgu (34).

34

| (77) | Na podlagi navedenega se sklene, da prisotnost države v podjetjih v železarskem in jeklarskem sektorju, pa tudi finančnem sektorju, kitajski vladi omogoča, da vpliva na cene in stroške. |
| --- | --- |

(77)

Na podlagi navedenega se sklene, da prisotnost države v podjetjih v železarskem in jeklarskem sektorju, pa tudi finančnem sektorju, kitajski vladi omogoča, da vpliva na cene in stroške.

3.2.2.5   Znatno izkrivljanje v skladu s tretjo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

| (78) | Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje, cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (35). |
| --- | --- |

(78)

Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje, cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (35).

35

| (79) | Železarstvo in jeklarstvo sta po mnenju kitajske vlade ključna industrija (36). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih o jeklu, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, kot je Načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“ (37). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (38), vključno s specifičnimi cilji, povezanimi z jeklenimi odpadki (39). Obstoj industrijskih politik v zvezi z jeklenimi odpadki je razviden tudi iz dodatnih vladnih dokumentov, kot so cilji, ki jih je ministrstvo za informiranje in tehnologijo (MIIT) določilo za postopno povečevanje uporabe odpadnega jekla (40). |
| --- | --- |

(79)

Železarstvo in jeklarstvo sta po mnenju kitajske vlade ključna industrija (36). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih o jeklu, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, kot je Načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“ (37). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (38), vključno s specifičnimi cilji, povezanimi z jeklenimi odpadki (39). Obstoj industrijskih politik v zvezi z jeklenimi odpadki je razviden tudi iz dodatnih vladnih dokumentov, kot so cilji, ki jih je ministrstvo za informiranje in tehnologijo (MIIT) določilo za postopno povečevanje uporabe odpadnega jekla (40).

36

37

38

39

40

| (80) | 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (41) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (42). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (43). |
| --- | --- |

(80)

13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (41) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (42). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (43).

41

42

43

| (81) | V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (44) (v nadaljnjem besedilu: katalog) sta železarstvo in jeklarstvo navedena kot spodbujani industriji. Katalog zlasti spodbuja „[r]azvoj in uporabo tehnologij za visokozmogljive, visokokakovostne in izboljšane jeklene izdelke, ki med drugim vključujejo visokotrdne avtomobilske plošče s trdnostjo najmanj 600 MPa, visokozmogljivo jeklo za cevovode za prenos nafte in plina, visokotrdne široke in debele plošče za plovila, jeklo za pomorski inženiring, plošče srednje debeline s trdnostjo najmanj 420 MPa za stavbe, mostove in druge objekte, jeklo za železniška vozila za visoke hitrosti in težka vlečna železniška vozila, plošče iz silicijevega jekla z majhno izgubo železa in visoko magnetno indukcijo, jeklo, odporno proti koroziji in obrabi, legirano nerjavno jeklo, ki varčuje z viri (moderno feritno nerjavno jeklo, dupleksno nerjavno jeklo in nerjavno jeklo z vsebnostjo dušika), posebne jeklene palice in valjane žice za visokozmogljive osnovne dele (visokozmogljive zobnike, sornike razreda 12.9 ali več, visokotrdne vzmeti in ležaje z dolgo življenjsko dobo) in visokokakovostne posebne materiale iz kovanega jekla (med drugim jekla za orodja in modele, nerjavnega jekla in jekla za stroje)“. Veljavnost kataloga je bila potrjena z nedavno protisubvencijsko preiskavo nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla (v nadaljnjem besedilu: vroče valjani ploščati izdelki) s poreklom iz LRK (45). |
| --- | --- |

(81)

V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (44) (v nadaljnjem besedilu: katalog) sta železarstvo in jeklarstvo navedena kot spodbujani industriji. Katalog zlasti spodbuja „[r]azvoj in uporabo tehnologij za visokozmogljive, visokokakovostne in izboljšane jeklene izdelke, ki med drugim vključujejo visokotrdne avtomobilske plošče s trdnostjo najmanj 600 MPa, visokozmogljivo jeklo za cevovode za prenos nafte in plina, visokotrdne široke in debele plošče za plovila, jeklo za pomorski inženiring, plošče srednje debeline s trdnostjo najmanj 420 MPa za stavbe, mostove in druge objekte, jeklo za železniška vozila za visoke hitrosti in težka vlečna železniška vozila, plošče iz silicijevega jekla z majhno izgubo železa in visoko magnetno indukcijo, jeklo, odporno proti koroziji in obrabi, legirano nerjavno jeklo, ki varčuje z viri (moderno feritno nerjavno jeklo, dupleksno nerjavno jeklo in nerjavno jeklo z vsebnostjo dušika), posebne jeklene palice in valjane žice za visokozmogljive osnovne dele (visokozmogljive zobnike, sornike razreda 12.9 ali več, visokotrdne vzmeti in ležaje z dolgo življenjsko dobo) in visokokakovostne posebne materiale iz kovanega jekla (med drugim jekla za orodja in modele, nerjavnega jekla in jekla za stroje)“. Veljavnost kataloga je bila potrjena z nedavno protisubvencijsko preiskavo nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla (v nadaljnjem besedilu: vroče valjani ploščati izdelki) s poreklom iz LRK (45).

44

45

| (82) | Poleg tega je LRK v zadnjih letih ohranila različne izvozne omejitve za vložke, bistvene za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, čeprav je bilo več teh omejitev na koncu odpravljenih na podlagi odločitve STO (46). LRK je zlasti ohranila izvozne dajatve za jeklene odpadke in cink, pa tudi fero-mangan (47). To je bilo v skladu z vzpostavljenimi politikami za krepitev domače industrije, določenimi v 13. petletnem načrtu za neželezne kovine, ki pozivajo k strogemu nadzoru nad novoustanovljenimi talilnicami za cink in k tehnološki reformi zastarelih zmogljivosti za cink (48). Podobno je v 13. petletnem načrtu za mineralne surovine predviden državni nadzor nad zmogljivostmi za pridobivanje cinka, načrt pa poziva h koncentraciji sredstev v podjetjih s temeljno vlogo na izbranih geografskih območjih (49). |
| --- | --- |

(82)

Poleg tega je LRK v zadnjih letih ohranila različne izvozne omejitve za vložke, bistvene za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, čeprav je bilo več teh omejitev na koncu odpravljenih na podlagi odločitve STO (46). LRK je zlasti ohranila izvozne dajatve za jeklene odpadke in cink, pa tudi fero-mangan (47). To je bilo v skladu z vzpostavljenimi politikami za krepitev domače industrije, določenimi v 13. petletnem načrtu za neželezne kovine, ki pozivajo k strogemu nadzoru nad novoustanovljenimi talilnicami za cink in k tehnološki reformi zastarelih zmogljivosti za cink (48). Podobno je v 13. petletnem načrtu za mineralne surovine predviden državni nadzor nad zmogljivostmi za pridobivanje cinka, načrt pa poziva h koncentraciji sredstev v podjetjih s temeljno vlogo na izbranih geografskih območjih (49).

46

47

48

49

| (83) | Kitajska vlada dodatno usmerja razvoj železarskega in jeklarskega sektorja v skladu z raznovrstnimi povezanimi orodji in smernicami politike, ki med drugim zajemajo: sestavo in prestrukturiranje trga, surovine, naložbe, zmanjšanje zmogljivosti, obseg izdelkov, premestitev, nadgradnjo itd. S temi in drugimi sredstvi kitajska vlada usmerja in nadzira skoraj vse vidike razvoja in delovanja sektorja (50). Sedanja težava presežne zmogljivosti je verjetno najbolj jasen prikaz posledic politik kitajske vlade in izkrivljanja, ki izhaja iz tega. |
| --- | --- |

(83)

Kitajska vlada dodatno usmerja razvoj železarskega in jeklarskega sektorja v skladu z raznovrstnimi povezanimi orodji in smernicami politike, ki med drugim zajemajo: sestavo in prestrukturiranje trga, surovine, naložbe, zmanjšanje zmogljivosti, obseg izdelkov, premestitev, nadgradnjo itd. S temi in drugimi sredstvi kitajska vlada usmerja in nadzira skoraj vse vidike razvoja in delovanja sektorja (50). Sedanja težava presežne zmogljivosti je verjetno najbolj jasen prikaz posledic politik kitajske vlade in izkrivljanja, ki izhaja iz tega.

50

| (84) | Zato se sklene, da ima kitajska vlada javne politike, ki vplivajo na sile prostega trga v zvezi s proizvodnjo litega pribora (fitingov) za cevi in surovinami, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. |
| --- | --- |

(84)

Zato se sklene, da ima kitajska vlada javne politike, ki vplivajo na sile prostega trga v zvezi s proizvodnjo litega pribora (fitingov) za cevi in surovinami, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo.

3.2.2.6   Znatno izkrivljanje v skladu s četrto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba, ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

| (85) | V skladu z informacijami v spisu kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajska zakonodaja o stečaju uradno temelji na podobnih načelih kot ustrezna zakonodaja v drugih državah. Število stečajev je še vedno izjemno majhno glede na obseg gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker postopki v primeru insolventnosti vključujejo več pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (51). |
| --- | --- |

(85)

V skladu z informacijami v spisu kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajska zakonodaja o stečaju uradno temelji na podobnih načelih kot ustrezna zakonodaja v drugih državah. Število stečajev je še vedno izjemno majhno glede na obseg gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker postopki v primeru insolventnosti vključujejo več pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (51).

51

| (86) | Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (52). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Njihova dodelitev je izključno odvisna od države. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo na pregleden način in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo svoja zemljišča brezplačno ali pod tržnimi cenami (53). Organi si pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov pri dodelitvi zemljišč (54). |
| --- | --- |

(86)

Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (52). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Njihova dodelitev je izključno odvisna od države. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo na pregleden način in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo svoja zemljišča brezplačno ali pod tržnimi cenami (53). Organi si pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov pri dodelitvi zemljišč (54).

52

53

54

| (87) | Kaže torej, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje ustrezno, kar povzroča izkrivljanje pri ohranjanju insolventnih družb ter v povezavi z zagotavljanjem in pridobivanjem zemljišč v LRK. Ta zakonodaja se uporablja tudi za železarski in jeklarski sektor, vključno s proizvajalci izvozniki izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(87)

Kaže torej, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje ustrezno, kar povzroča izkrivljanje pri ohranjanju insolventnih družb ter v povezavi z zagotavljanjem in pridobivanjem zemljišč v LRK. Ta zakonodaja se uporablja tudi za železarski in jeklarski sektor, vključno s proizvajalci izvozniki izdelka, ki se pregleduje.

| (88) | Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da gre za diskriminatorno uporabo ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v železarskem in jeklarskem sektorju, tudi v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da gre za diskriminatorno uporabo ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v železarskem in jeklarskem sektorju, tudi v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje.

3.2.2.7   Znatno izkrivljanje v skladu s peto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali so stroški plač izkrivljeni

| (89) | Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci ne morejo uveljavljati svojih pravic organiziranja in kolektivnega dogovarjanja. LRK še ni ratificirala številnih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (55). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna samo ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (56). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, zaradi česar imajo lokalni prebivalci v določenem upravnem območju omejen dostop do celotnega sklopa prejemkov za socialno varnost in drugih prejemkov. To običajno pomeni, da se delavci, ki nimajo lokalno registriranega prebivališča, znajdejo v ranljivem zaposlitvenem položaju in prejemajo nižje dohodke od delavcev z registriranim prebivališčem (57). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK. |
| --- | --- |

(89)

Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci ne morejo uveljavljati svojih pravic organiziranja in kolektivnega dogovarjanja. LRK še ni ratificirala številnih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (55). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna samo ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (56). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, zaradi česar imajo lokalni prebivalci v določenem upravnem območju omejen dostop do celotnega sklopa prejemkov za socialno varnost in drugih prejemkov. To običajno pomeni, da se delavci, ki nimajo lokalno registriranega prebivališča, znajdejo v ranljivem zaposlitvenem položaju in prejemajo nižje dohodke od delavcev z registriranim prebivališčem (57). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK.

55

56

57

| (90) | Opisani kitajski sistem delovnega prava se uporablja tudi za železarski in jeklarski sektor, vključno z izdelkom, ki se pregleduje. Sektor litega pribora (fitingov) za cevi je izkrivljanje stroškov plač tako prizadelo neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK). |
| --- | --- |

(90)

Opisani kitajski sistem delovnega prava se uporablja tudi za železarski in jeklarski sektor, vključno z izdelkom, ki se pregleduje. Sektor litega pribora (fitingov) za cevi je izkrivljanje stroškov plač tako prizadelo neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK).

| (91) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da so bili v železarskem in jeklarskem sektorju stroški plač izkrivljeni, tudi v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da so bili v železarskem in jeklarskem sektorju stroški plač izkrivljeni, tudi v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje.

3.2.2.8   Znatno izkrivljanje v skladu s šesto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

| (92) | Za dostop družb v LRK do kapitala so značilna različna izkrivljanja. |
| --- | --- |

(92)

Za dostop družb v LRK do kapitala so značilna različna izkrivljanja.

| (93) | Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (58), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja upoštevajo tudi druga merila razen ekonomske uspešnosti projekta. Banke so podobno kot nefinančne družbe v državni lasti še vedno povezane z državo, ne samo v okviru lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti imenuje KKP) (59), in tako kot nefinančne družbe v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu s smernicami industrijskih politik države (60). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere je vlada določila, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (61). |
| --- | --- |

(93)

Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (58), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja upoštevajo tudi druga merila razen ekonomske uspešnosti projekta. Banke so podobno kot nefinančne družbe v državni lasti še vedno povezane z državo, ne samo v okviru lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti imenuje KKP) (59), in tako kot nefinančne družbe v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu s smernicami industrijskih politik države (60). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere je vlada določila, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (61).

58

59

60

61

| (94) | Čeprav se priznava, da se na potrebo po spoštovanju normalnega bančnega ravnanja in bonitetnih pravil, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, morda nanašajo različni pravni instrumenti, ustrezni dokazi kažejo, da je vloga teh določb pri uporabi različnih pravnih instrumentov zgolj sekundarna (62). Ugotovitve v prejšnjih preiskavah trgovinske zaščite so prav tako privedle do enakega sklepa (63). |
| --- | --- |

(94)

Čeprav se priznava, da se na potrebo po spoštovanju normalnega bančnega ravnanja in bonitetnih pravil, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, morda nanašajo različni pravni instrumenti, ustrezni dokazi kažejo, da je vloga teh določb pri uporabi različnih pravnih instrumentov zgolj sekundarna (62). Ugotovitve v prejšnjih preiskavah trgovinske zaščite so prav tako privedle do enakega sklepa (63).

62

63

| (95) | Bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili so poleg tega pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen podjetja za kitajsko vlado in pomen implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (64). |
| --- | --- |

(95)

Bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili so poleg tega pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen podjetja za kitajsko vlado in pomen implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (64).

64

| (96) | To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere je vlada določila, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (65). Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo družbam v državni lasti, velikim in dobro povezanim zasebnim družbam ter družbam v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in strošek kapitala nista enaka za vse subjekte na trgu. |
| --- | --- |

(96)

To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere je vlada določila, da se spodbujajo ali da so kako drugače pomembni (65). Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo družbam v državni lasti, velikim in dobro povezanim zasebnim družbam ter družbam v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in strošek kapitala nista enaka za vse subjekte na trgu.

65

| (97) | Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo naložb. To ponazarja nedavna rast zadolženosti podjetij v državnem sektorju kljub velikemu zmanjšanju dobičkonosnosti, kar kaže na to, da mehanizmi v bančnem sistemu ne sledijo običajnim tržnim odzivom. |
| --- | --- |

(97)

Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo naložb. To ponazarja nedavna rast zadolženosti podjetij v državnem sektorju kljub velikemu zmanjšanju dobičkonosnosti, kar kaže na to, da mehanizmi v bančnem sistemu ne sledijo običajnim tržnim odzivom.

| (98) | Tretjič, čeprav je bila oktobra 2015 dosežena liberalizacija nominalne obrestne mere, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vpliva izkrivljanje, ki ga povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali je manjši od nje, še vedno obsega 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Umetno nizke obrestne mere povzročajo prenizke cene in s tem čezmerno uporabo kapitala. |
| --- | --- |

(98)

Tretjič, čeprav je bila oktobra 2015 dosežena liberalizacija nominalne obrestne mere, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vpliva izkrivljanje, ki ga povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali je manjši od nje, še vedno obsega 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Umetno nizke obrestne mere povzročajo prenizke cene in s tem čezmerno uporabo kapitala.

| (99) | Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečal. V razmerah naraščajoče stopnje zadolženosti se je kitajska vlada odločila preprečiti neizpolnjevanje plačilnih obveznosti. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki. |
| --- | --- |

(99)

Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečal. V razmerah naraščajoče stopnje zadolženosti se je kitajska vlada odločila preprečiti neizpolnjevanje plačilnih obveznosti. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki.

| (100) | Kljub nedavno sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga na korporativni sistem posojil v LRK v bistvu vplivajo znatne sistemske težave in izkrivljanje, ki so rezultat stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih. |
| --- | --- |

(100)

Kljub nedavno sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga na korporativni sistem posojil v LRK v bistvu vplivajo znatne sistemske težave in izkrivljanje, ki so rezultat stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih.

| (101) | Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da so imeli proizvajalci litega pribora (fitingov) za cevi dostop do financiranja, ki ga ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da so imeli proizvajalci litega pribora (fitingov) za cevi dostop do financiranja, ki ga ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.

3.2.2.9   Sistemska narava opisanega izkrivljanja

| (102) | Komisija je ugotovila, da izkrivljanje, opisano v poročilu, ni omejeno na železarski in jeklarski sektor na splošno. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot je opisan zgoraj v oddelkih 3.2.2.1 do 3.2.2.5 in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih 3.2.2.6 do 3.2.2.8 in delu B poročila. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je ugotovila, da izkrivljanje, opisano v poročilu, ni omejeno na železarski in jeklarski sektor na splošno. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot je opisan zgoraj v oddelkih 3.2.2.1 do 3.2.2.5 in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih 3.2.2.6 do 3.2.2.8 in delu B poročila.

| (103) | Za proizvodnjo litega pribora (fitingov) za cevi je potreben širok razpon vložkov. Ko proizvajalci litega pribora (fitingov) za cevi kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so zabeležene kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Izposodijo si lahko denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodelitvi kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(103)

Za proizvodnjo litega pribora (fitingov) za cevi je potreben širok razpon vložkov. Ko proizvajalci litega pribora (fitingov) za cevi kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so zabeležene kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Izposodijo si lahko denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodelitvi kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

| (104) | Posledica tega je, da se domače prodajne cene litega pribora (fitingov) za cevi ne morejo uporabljati in da to zaznamuje tudi vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih A in B poročila. Dejansko so poseganja države, opisana v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami, prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK s povezovanjem različnih proizvodnih dejavnikov, izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. |
| --- | --- |

(104)

Posledica tega je, da se domače prodajne cene litega pribora (fitingov) za cevi ne morejo uporabljati in da to zaznamuje tudi vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih A in B poročila. Dejansko so poseganja države, opisana v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami, prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK s povezovanjem različnih proizvodnih dejavnikov, izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

3.2.2.10   Sklep

| (105) | Analiza iz oddelkov 3.2.2.2 do 3.2.2.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v železarski in jeklarski sektor (vključno z izdelkom, tj. litim priborom (fitingi) za cevi), je pokazala, da cene ali stroški, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Na tej podlagi ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev je Komisija sklenila, da v tem primeru za določitev normalne vrednosti ni primerno uporabljati domačih cen in stroškov. |
| --- | --- |

(105)

Analiza iz oddelkov 3.2.2.2 do 3.2.2.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v železarski in jeklarski sektor (vključno z izdelkom, tj. litim priborom (fitingi) za cevi), je pokazala, da cene ali stroški, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Na tej podlagi ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev je Komisija sklenila, da v tem primeru za določitev normalne vrednosti ni primerno uporabljati domačih cen in stroškov.

| (106) | Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki upoštevajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku. Komisija je opozorila, da v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec in da niso bile predstavljene nobene trditve, da nekateri domači stroški ne bodo izkrivljeni na podlagi tretje alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki upoštevajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku. Komisija je opozorila, da v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec in da niso bile predstavljene nobene trditve, da nekateri domači stroški ne bodo izkrivljeni na podlagi tretje alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.2.3   Reprezentativna država

Reprezentativna država

3.2.3.1   Splošne pripombe

| (107) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih:






  — | stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (66); |
| --- | --- | --- |

(107)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih:

—

stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (66);

66

| — | proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (67); |
| --- | --- |

—

proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (67);

67

| — | razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v navedeni državi; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v navedeni državi;

| — | kadar je več možnih reprezentativnih držav, se prednost nameni državi s primerno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

kadar je več možnih reprezentativnih držav, se prednost nameni državi s primerno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

| (108) | Kot je pojasnjeno v obvestilu z dne 20. junija 2018, je Komisija zainteresirane strani obvestila, da je opredelila štiri možne reprezentativne države, tj. Argentino, Brazilijo, Tajsko in Turčijo, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe in predlagajo druge države. |
| --- | --- |

(108)

Kot je pojasnjeno v obvestilu z dne 20. junija 2018, je Komisija zainteresirane strani obvestila, da je opredelila štiri možne reprezentativne države, tj. Argentino, Brazilijo, Tajsko in Turčijo, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe in predlagajo druge države.

| (109) | Kar zadeva reprezentativno državo, je Komisija po obvestilu z dne 20. junija 2018 prejela predložitev kitajskega proizvajalca Jinan Meide Casting Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: predložitev z dne 18. julija 2018). Proizvajalec je izrazil nestrinjanje z namero Komisije, da uporabi metodologijo v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe, in predložil nekaj pripomb, ki so obravnavane v uvodnih izjavah 35 in 36 zgoraj. |
| --- | --- |

(109)

Kar zadeva reprezentativno državo, je Komisija po obvestilu z dne 20. junija 2018 prejela predložitev kitajskega proizvajalca Jinan Meide Casting Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: predložitev z dne 18. julija 2018). Proizvajalec je izrazil nestrinjanje z namero Komisije, da uporabi metodologijo v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe, in predložil nekaj pripomb, ki so obravnavane v uvodnih izjavah 35 in 36 zgoraj.

3.2.3.2   stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji v LRK.

| (110) | Kar zadeva stopnjo gospodarskega razvoja, Komisija ugotavlja, da imajo Tajska, Brazilija in Turčija po podatkih Svetovne banke isto raven dohodka, tj. višji srednji dohodek. Tajska, Turčija in Brazilija so torej v tem smislu enako primerne kot reprezentativne države. Argentina je razvrščena kot država z visokim dohodkom, zato v nadaljnji analizi ni bila obravnavana. |
| --- | --- |

(110)

Kar zadeva stopnjo gospodarskega razvoja, Komisija ugotavlja, da imajo Tajska, Brazilija in Turčija po podatkih Svetovne banke isto raven dohodka, tj. višji srednji dohodek. Tajska, Turčija in Brazilija so torej v tem smislu enako primerne kot reprezentativne države. Argentina je razvrščena kot država z visokim dohodkom, zato v nadaljnji analizi ni bila obravnavana.

| (111) | Družba Jinan Meide Casting Co., Ltd., v svoji predložitvi kot reprezentativno državo ni podprla Turčije, ampak Tajsko zaradi geografske, kulturne in gospodarske bližine Tajske in LRK. Nadaljnje trditve so se nanašale na Turčijo in njeno višjo stopnjo razvoja v primerjavi s Tajsko in LRK, saj je Turčija kandidatka za vstop v EU in ima carinsko unijo z EU. |
| --- | --- |

(111)

Družba Jinan Meide Casting Co., Ltd., v svoji predložitvi kot reprezentativno državo ni podprla Turčije, ampak Tajsko zaradi geografske, kulturne in gospodarske bližine Tajske in LRK. Nadaljnje trditve so se nanašale na Turčijo in njeno višjo stopnjo razvoja v primerjavi s Tajsko in LRK, saj je Turčija kandidatka za vstop v EU in ima carinsko unijo z EU.

| (112) | Kar zadeva Turčijo kot državo kandidatko za vstop v EU ali dejstvo, da je Turčija v carinski uniji z EU, Komisija ugotavlja tudi, da ta dejstva niso pomembna pri ocenjevanju primernosti države kot reprezentativne države. Družba Jinan Meide ni predložila nobenih trditev ali dokazov o tem, zakaj se ta država zaradi teh elementov ne bi mogla šteti za možno reprezentativno državo. V zvezi s tem sta Tajska in Turčija enako primerni. Tudi kulturna in geografska bližina ne vplivata na primernost države. Ocena primernosti temelji na ekonomskih merilih, ne pa na kulturnih ali geografskih. Te trditve so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(112)

Kar zadeva Turčijo kot državo kandidatko za vstop v EU ali dejstvo, da je Turčija v carinski uniji z EU, Komisija ugotavlja tudi, da ta dejstva niso pomembna pri ocenjevanju primernosti države kot reprezentativne države. Družba Jinan Meide ni predložila nobenih trditev ali dokazov o tem, zakaj se ta država zaradi teh elementov ne bi mogla šteti za možno reprezentativno državo. V zvezi s tem sta Tajska in Turčija enako primerni. Tudi kulturna in geografska bližina ne vplivata na primernost države. Ocena primernosti temelji na ekonomskih merilih, ne pa na kulturnih ali geografskih. Te trditve so bile zato zavrnjene.

3.2.3.3   Proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, in razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

| (113) | Kot je bilo poudarjeno v obvestilu z dne 20. junija 2018, Komisija ni mogla najti javnih finančnih podatkov za Brazilijo. Po nadaljnji analizi je Komisija potrdila, da take informacije niso bile na voljo, kot je bilo prvotno opredeljeno. Tudi nobena zainteresirana stran ni zagotovila alternativnih virov, kjer bi lahko našli te podatke. Komisija je zato menila, da bi bilo treba v njeni analizi nadalje obravnavati le Tajsko in Turčijo. |
| --- | --- |

(113)

Kot je bilo poudarjeno v obvestilu z dne 20. junija 2018, Komisija ni mogla najti javnih finančnih podatkov za Brazilijo. Po nadaljnji analizi je Komisija potrdila, da take informacije niso bile na voljo, kot je bilo prvotno opredeljeno. Tudi nobena zainteresirana stran ni zagotovila alternativnih virov, kjer bi lahko našli te podatke. Komisija je zato menila, da bi bilo treba v njeni analizi nadalje obravnavati le Tajsko in Turčijo.

| (114) | Kot je navedeno v obvestilu z dne 20. junija 2018, je Komisija našla javno dostopne računovodske izkaze za naslednje proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, v možnih reprezentativnih državah:






  — | Siam Fittings Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Siam), Tajska, |
| --- | --- | --- |

(114)

Kot je navedeno v obvestilu z dne 20. junija 2018, je Komisija našla javno dostopne računovodske izkaze za naslednje proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, v možnih reprezentativnih državah:

—

Siam Fittings Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Siam), Tajska,

| — | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba BIS), Tajska, in |
| --- | --- |

—

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba BIS), Tajska, in

| — | Trakya Döküm, Turčija. |
| --- | --- |

—

Trakya Döküm, Turčija.

| (115) | Na podlagi obvestila z dne 20. junija 2018 so bili rezultati vseh treh družb za leto 2017 dani na voljo v podatkovni zbirki Orbis (68). Dobičkonosnost družbe Siam je leta 2017 postala negativna. Zato je Komisija pri izbiri reprezentativne države upoštevala drugi dve družbi, BIS na Tajskem in Trakya Döküm v Turčiji. |
| --- | --- |

(115)

Na podlagi obvestila z dne 20. junija 2018 so bili rezultati vseh treh družb za leto 2017 dani na voljo v podatkovni zbirki Orbis (68). Dobičkonosnost družbe Siam je leta 2017 postala negativna. Zato je Komisija pri izbiri reprezentativne države upoštevala drugi dve družbi, BIS na Tajskem in Trakya Döküm v Turčiji.

68

| (116) | Družba BIS skoraj izključno proizvaja izdelek, ki se pregleduje. V skladu z javno dostopnimi informacijami njeni izdelki zajemajo samo liti pribor (fitinge) za cevi, izdelan po ameriških in britanskih standardih ter standardih DIN. |
| --- | --- |

(116)

Družba BIS skoraj izključno proizvaja izdelek, ki se pregleduje. V skladu z javno dostopnimi informacijami njeni izdelki zajemajo samo liti pribor (fitinge) za cevi, izdelan po ameriških in britanskih standardih ter standardih DIN.

| (117) | Trakya Döküm je velika skupina, ki proizvaja veliko drugih izdelkov. V skladu z javno dostopnimi informacijami družba Trakya Döküm proizvaja izdelke za naslednje industrije: avtomobilsko industrijo, industrijo bele tehnike, industrijo hidravličnih sistemov, električno industrijo, strojno industrijo, železniško industrijo, industrijo pribora (fitingov) in konstrukcije (vključno s tempranim priborom (fitingi) za cevi iz železa in spone) ter druge izdelke, kot so izdelki za vpenjanje, členki verig in krmilna kolesa. Izdelek, ki se pregleduje, je le majhen del njene proizvodnje. |
| --- | --- |

(117)

Trakya Döküm je velika skupina, ki proizvaja veliko drugih izdelkov. V skladu z javno dostopnimi informacijami družba Trakya Döküm proizvaja izdelke za naslednje industrije: avtomobilsko industrijo, industrijo bele tehnike, industrijo hidravličnih sistemov, električno industrijo, strojno industrijo, železniško industrijo, industrijo pribora (fitingov) in konstrukcije (vključno s tempranim priborom (fitingi) za cevi iz železa in spone) ter druge izdelke, kot so izdelki za vpenjanje, členki verig in krmilna kolesa. Izdelek, ki se pregleduje, je le majhen del njene proizvodnje.

| (118) | Družba BIS torej skoraj izključno proizvaja izdelek, ki se pregleduje, v družbi Trakya Döküm pa je izdelek, ki se pregleduje, le podkategorija osmih kategorij izdelkov zadevne družbe. Zato je Komisija zaradi večjega deleža izdelka, ki se pregleduje, v celotnem prometu družbe menila, da so informacije, ki so na voljo za družbo BIS, primernejše kot za družbo Trakya Döküm V primeru družbe BIS so prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA) ter podatki o dobičku namreč bolj neposredno povezani z izdelkom, ki se pregleduje, podatki družbe Trakya pa so bili manj natančni. |
| --- | --- |

(118)

Družba BIS torej skoraj izključno proizvaja izdelek, ki se pregleduje, v družbi Trakya Döküm pa je izdelek, ki se pregleduje, le podkategorija osmih kategorij izdelkov zadevne družbe. Zato je Komisija zaradi večjega deleža izdelka, ki se pregleduje, v celotnem prometu družbe menila, da so informacije, ki so na voljo za družbo BIS, primernejše kot za družbo Trakya Döküm V primeru družbe BIS so prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA) ter podatki o dobičku namreč bolj neposredno povezani z izdelkom, ki se pregleduje, podatki družbe Trakya pa so bili manj natančni.

| (119) | Kar zadeva informacije o proizvodnih dejavnikih, je Komisija za obe državi, Turčijo in Tajsko, ugotovila, da so na voljo dovolj podrobne informacije. Analizirala je delež kitajskega uvoza v Tajsko in Turčijo za glavni proizvodni dejavnik, tj. jeklene odpadke. Kar zadeva Tajsko, so bili le 4 % vsega uvoza iz LRK. Kar zadeva Turčijo, deleža kitajskega uvoza ni bilo mogoče določiti, saj je bilo več kot 50 % uvoza jeklenih odpadkov prijavljenega kot uvoz v turška prostotrgovinska območja, ne da bi bilo navedeno poreklo. Ker podatki o poreklu večine uvoza glavnega proizvodnega dejavnika v Turčijo niso na voljo, zaradi česar ni mogoče izključiti uvoza iz LRK, se je Tajska štela za primernejšo reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(119)

Kar zadeva informacije o proizvodnih dejavnikih, je Komisija za obe državi, Turčijo in Tajsko, ugotovila, da so na voljo dovolj podrobne informacije. Analizirala je delež kitajskega uvoza v Tajsko in Turčijo za glavni proizvodni dejavnik, tj. jeklene odpadke. Kar zadeva Tajsko, so bili le 4 % vsega uvoza iz LRK. Kar zadeva Turčijo, deleža kitajskega uvoza ni bilo mogoče določiti, saj je bilo več kot 50 % uvoza jeklenih odpadkov prijavljenega kot uvoz v turška prostotrgovinska območja, ne da bi bilo navedeno poreklo. Ker podatki o poreklu večine uvoza glavnega proizvodnega dejavnika v Turčijo niso na voljo, zaradi česar ni mogoče izključiti uvoza iz LRK, se je Tajska štela za primernejšo reprezentativno državo.

3.2.3.4   Sklep

| (120) | V skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe je cilj, da se v možni reprezentativni državi ugotovijo vsi ali čim več ustreznih neizkrivljenih proizvodnih dejavnikov, ki jih uporabljajo kitajski proizvajalci, in neizkrivljenih zneskov za režijske stroške proizvodnje, PSA-stroške in dobiček. |
| --- | --- |

(120)

V skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a) osnovne uredbe je cilj, da se v možni reprezentativni državi ugotovijo vsi ali čim več ustreznih neizkrivljenih proizvodnih dejavnikov, ki jih uporabljajo kitajski proizvajalci, in neizkrivljenih zneskov za režijske stroške proizvodnje, PSA-stroške in dobiček.

| (121) | Na podlagi zgornje analize je Tajska izpolnila vsa merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato jo je mogoče šteti za ustrezno reprezentativno državo. Tajska ima predvsem znatno proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in celovit nabor dostopnih podatkov za vse proizvodne dejavnike, PSA-stroške in dobiček. |
| --- | --- |

(121)

Na podlagi zgornje analize je Tajska izpolnila vsa merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato jo je mogoče šteti za ustrezno reprezentativno državo. Tajska ima predvsem znatno proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in celovit nabor dostopnih podatkov za vse proizvodne dejavnike, PSA-stroške in dobiček.

| (122) | Ob ugotovitvi, da je Tajska v tem primeru ustrezna reprezentativna država, ni bilo treba dodatno analizirati ravni socialne zaščite in varstva okolja na Tajskem. |
| --- | --- |

(122)

Ob ugotovitvi, da je Tajska v tem primeru ustrezna reprezentativna država, ni bilo treba dodatno analizirati ravni socialne zaščite in varstva okolja na Tajskem.

3.2.4   Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

| (123) | V skladu s četrtim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. |
| --- | --- |

(123)

V skladu s četrtim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

| (124) | V ta namen je Komisija uporabila PSA-stroške in dobiček tajske družbe BIS, kot so navedeni v izkazu poslovnega izida družbe BIS za leto 2017. |
| --- | --- |

(124)

V ta namen je Komisija uporabila PSA-stroške in dobiček tajske družbe BIS, kot so navedeni v izkazu poslovnega izida družbe BIS za leto 2017.

| (125) | V zvezi s tem v predvidenem desetdnevnem roku ni bila prejeta nobena pripomba. |
| --- | --- |

(125)

V zvezi s tem v predvidenem desetdnevnem roku ni bila prejeta nobena pripomba.

| (126) | Režijski stroški proizvodnje niso posebej opredeljeni v razpoložljivih izkazih poslovnega izida družbe BIS. Zato je Komisija menila, da je primerneje uporabiti režijske stroške, specifične za ta proces, na podlagi preverjenih informacij vzorčenih proizvajalcev Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 135 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(126)

Režijski stroški proizvodnje niso posebej opredeljeni v razpoložljivih izkazih poslovnega izida družbe BIS. Zato je Komisija menila, da je primerneje uporabiti režijske stroške, specifične za ta proces, na podlagi preverjenih informacij vzorčenih proizvajalcev Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 135 v nadaljevanju.

3.2.5   Viri za opredelitev neizkrivljenih stroškov

Viri za opredelitev neizkrivljenih stroškov

| (127) | Komisija je v obvestilu z dne 20. junija 2018 navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA), da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov. Poleg tega je v obvestilu z dne 8. marca 2019 navedla, da bo za podatke o plačah v proizvodnem sektorju uporabila tajski nacionalni statistični urad/banko Tajske, za stroške energije pa tajski organ za proizvodnjo električne energije. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je v obvestilu z dne 20. junija 2018 navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA), da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov. Poleg tega je v obvestilu z dne 8. marca 2019 navedla, da bo za podatke o plačah v proizvodnem sektorju uporabila tajski nacionalni statistični urad/banko Tajske, za stroške energije pa tajski organ za proizvodnjo električne energije.

3.2.6   Proizvodni dejavniki

Proizvodni dejavniki

| (128) | Kot je že navedeno v uvodni izjavi 39 in v obvestilu z dne 20. junija 2018, si je Komisija prizadevala določiti začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki bi se uporabil za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih kateri koli sodelujoči proizvajalec uporabi v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(128)

Kot je že navedeno v uvodni izjavi 39 in v obvestilu z dne 20. junija 2018, si je Komisija prizadevala določiti začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki bi se uporabil za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih kateri koli sodelujoči proizvajalec uporabi v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje.

| (129) | Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev se je Komisija zanašala, da bo proizvodne dejavnike, ki se uporabljajo v proizvodnji tempranega pribora (fitingov), opredelil vložnik. |
| --- | --- |

(129)

Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev se je Komisija zanašala, da bo proizvodne dejavnike, ki se uporabljajo v proizvodnji tempranega pribora (fitingov), opredelil vložnik.

| (130) | Kar zadeva proizvodne dejavnike, je družba Jinan Meide Casting Co., Ltd., trdila, da bi morali biti izdelki, na podlagi katerih bi se pridobila nadomestna vrednost za vložke, ki jih uporabljajo kitajski proizvajalci, tisti z osemmestno carinsko oznako, če bi oznaka zajemala druge izdelke, pa bi jih bilo treba prilagoditi. |
| --- | --- |

(130)

Kar zadeva proizvodne dejavnike, je družba Jinan Meide Casting Co., Ltd., trdila, da bi morali biti izdelki, na podlagi katerih bi se pridobila nadomestna vrednost za vložke, ki jih uporabljajo kitajski proizvajalci, tisti z osemmestno carinsko oznako, če bi oznaka zajemala druge izdelke, pa bi jih bilo treba prilagoditi.

| (131) | Kakor je navedeno tudi v obvestilu z dne 20. junija 2018, je bila na začetku postopka uporabljena šestmestna oznaka v skladu s standardno mednarodno nomenklaturo proizvodov Svetovne carinske organizacije, imenovana „harmonizirani sistem“ ali „HS“. Vendar je Komisija, ko je bila opredeljena primerna reprezentativna država, uporabila najpodrobnejšo oznako, ki je na voljo v tej državi, da bi bila čim natančnejša pri vrednotenju različnih vhodnih stroškov za določitev normalne vrednosti. Zato je Komisija, kot je razvidno iz preglednice 1 v nadaljevanju, glede na informacije, ki so bile na voljo v posameznem primeru, uporabila do 11-mestne oznake, specifične za Tajsko. |
| --- | --- |

(131)

Kakor je navedeno tudi v obvestilu z dne 20. junija 2018, je bila na začetku postopka uporabljena šestmestna oznaka v skladu s standardno mednarodno nomenklaturo proizvodov Svetovne carinske organizacije, imenovana „harmonizirani sistem“ ali „HS“. Vendar je Komisija, ko je bila opredeljena primerna reprezentativna država, uporabila najpodrobnejšo oznako, ki je na voljo v tej državi, da bi bila čim natančnejša pri vrednotenju različnih vhodnih stroškov za določitev normalne vrednosti. Zato je Komisija, kot je razvidno iz preglednice 1 v nadaljevanju, glede na informacije, ki so bile na voljo v posameznem primeru, uporabila do 11-mestne oznake, specifične za Tajsko.

| (132) | Komisija ni prejela pripomb v zvezi s specifičnimi proizvodnimi dejavniki, kakor so določeni v oddelku 2 obvestila z dne 20. junija 2018. |
| --- | --- |

(132)

Komisija ni prejela pripomb v zvezi s specifičnimi proizvodnimi dejavniki, kakor so določeni v oddelku 2 obvestila z dne 20. junija 2018.

| (133) | Ker noben kitajski proizvajalec ni predložil izpolnjenega vprašalnika, se je Komisija oprla na dejstva v zvezi s proizvodnimi dejavniki, kakor so bili ugotovljeni v preiskavi, kot je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(133)

Ker noben kitajski proizvajalec ni predložil izpolnjenega vprašalnika, se je Komisija oprla na dejstva v zvezi s proizvodnimi dejavniki, kakor so bili ugotovljeni v preiskavi, kot je opisano v nadaljevanju.

| (134) | Na podlagi informacij, ki jih je Komisija imela na voljo in ki so bile potrjene med preverjanji, kar je tudi v skladu z dokazi, pridobljenimi v okviru preiskave, s katero so se uvedli ukrepi (uvodna izjava 1), obstajata dva glavna, različna proizvodna postopka, ki se uporabljata v proizvodnji litega pribora (fitingov) za cevi. Glavna razlika med postopkoma se nanaša na začetno stopnjo taljenja vhodnih surovin. V enem od teh postopkov se energija, porabljena za segrevanje surovin, proizvaja s sežiganjem koksa v tako imenovani „kupolni“ peči. V drugem postopku se toplota za taljenje surovin proizvaja z električno energijo, proizvedeno z električnim oblokom. Zato je Komisija na tej prvi stopnji proizvodnje opazila razlike glede proizvodnih dejavnikov teh dveh proizvodnih postopkov. Te razlike so zlasti raven porabe koksa in raven porabe električne energije. |
| --- | --- |

(134)

Na podlagi informacij, ki jih je Komisija imela na voljo in ki so bile potrjene med preverjanji, kar je tudi v skladu z dokazi, pridobljenimi v okviru preiskave, s katero so se uvedli ukrepi (uvodna izjava 1), obstajata dva glavna, različna proizvodna postopka, ki se uporabljata v proizvodnji litega pribora (fitingov) za cevi. Glavna razlika med postopkoma se nanaša na začetno stopnjo taljenja vhodnih surovin. V enem od teh postopkov se energija, porabljena za segrevanje surovin, proizvaja s sežiganjem koksa v tako imenovani „kupolni“ peči. V drugem postopku se toplota za taljenje surovin proizvaja z električno energijo, proizvedeno z električnim oblokom. Zato je Komisija na tej prvi stopnji proizvodnje opazila razlike glede proizvodnih dejavnikov teh dveh proizvodnih postopkov. Te razlike so zlasti raven porabe koksa in raven porabe električne energije.

| (135) | Na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo iz prvotne preiskave in vzorčenja v tej preiskavi, največji proizvajalec tempranega pribora (fitingov) v LRK uporablja „kupolne“ peči, zato se je Komisija odločila za uporabo dejavnikov proizvodnje, deležev porabe in režijskih stroškov proizvodnje, specifičnih za ta postopek, na podlagi informacij, ki jih je proizvajalec Unije, ki uporablja „kupolne“ peči, dal na voljo Komisiji. |
| --- | --- |

(135)

Na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo iz prvotne preiskave in vzorčenja v tej preiskavi, največji proizvajalec tempranega pribora (fitingov) v LRK uporablja „kupolne“ peči, zato se je Komisija odločila za uporabo dejavnikov proizvodnje, deležev porabe in režijskih stroškov proizvodnje, specifičnih za ta postopek, na podlagi informacij, ki jih je proizvajalec Unije, ki uporablja „kupolne“ peči, dal na voljo Komisiji.

| (136) | Ob upoštevanju vseh informacij, ki jih je predložil vložnik, so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in povezane tarifne številke na podlagi tajske nomenklature, kjer je primerno:

  Preglednica 1


  Proizvodni dejavniki









  Proizvodni dejavnik | Tarifna številka na podlagi tajske nomenklature | Opis tarifne številke na podlagi tajske nomenklature | Vrednost uvoza na enoto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Surovine |
| Jekleni odpadki | 7204 41 00 090 | Drugo (uvrščeno pod oznako HS 7204 41 Odpadki in ostanki železa ali jekla, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; ostružki, odrezki, okruški, odpadki nastali pri mletju, pri žaganju ali piljenju, pri lupljenju ali striženju in pri stiskanju, v paketih ali ne) | 0,31 |
| Cink | 7901 11 | Cink, nelegirani, ki vsebuje 99,99 mas. % cinka ali več, surov | 2,72 |
| Fero-silicij | 7202 21 00 000 | Fero-silicij z vsebnostjo silicija več kot 55 % (ut. %) silicija | 1,22 |
| Fero-mangan | 7202 11 00 000 | Fero-mangan, ki vsebuje več kot 2 % (ut. %) ogljika | 1,13 |
| Pesek | 2505 10 00 000 | Silikatni in kremenov pesek | 0,09 |
| Bentonit | 2508 10 00 000 | Bentonit | 0,21 |
| Delo |
| Lastna delovna sila
  Plače v proizvodnem sektorju | [ni podatkov] | | 2,15 |
| Energija |
| Električna energija | [ni podatkov] (69) | | 0,07 |
| Koks | 2704 00 10 000 | Koks in polkoks iz črnega premoga | 0,65 |
| Zemeljski plin | [ni podatkov] (70) | | 222,19 |

(136)

Ob upoštevanju vseh informacij, ki jih je predložil vložnik, so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in povezane tarifne številke na podlagi tajske nomenklature, kjer je primerno:

Preglednica 1

Preglednica 1

Proizvodni dejavniki

Proizvodni dejavniki

Proizvodni dejavnik

Tarifna številka na podlagi tajske nomenklature

Opis tarifne številke na podlagi tajske nomenklature

Vrednost uvoza na enoto

Surovine

Surovine

Jekleni odpadki

7204 41 00 090

Drugo (uvrščeno pod oznako HS 7204 41 Odpadki in ostanki železa ali jekla, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; ostružki, odrezki, okruški, odpadki nastali pri mletju, pri žaganju ali piljenju, pri lupljenju ali striženju in pri stiskanju, v paketih ali ne)

0,31

Cink

7901 11

Cink, nelegirani, ki vsebuje 99,99 mas. % cinka ali več, surov

2,72

Fero-silicij

7202 21 00 000

Fero-silicij z vsebnostjo silicija več kot 55 % (ut. %) silicija

1,22

Fero-mangan

7202 11 00 000

Fero-mangan, ki vsebuje več kot 2 % (ut. %) ogljika

1,13

Pesek

2505 10 00 000

Silikatni in kremenov pesek

0,09

Bentonit

2508 10 00 000

Bentonit

0,21

Delo

Delo

Lastna delovna sila

Plače v proizvodnem sektorju

[ni podatkov]

2,15

Energija

Energija

Električna energija

[ni podatkov] (69)

69

0,07

Koks

2704 00 10 000

Koks in polkoks iz črnega premoga

0,65

Zemeljski plin

[ni podatkov] (70)

70

222,19

3.2.6.1   Materiali

| (137) | Kar zadeva jeklene odpadke, sta dva kitajska proizvajalca, ki sta predložila izpolnjene odgovore na Prilogo III k obvestilu o začetku, navedla oznako HS 7204 10. V preglednici je navedena 11-mestna oznaka, specifična za Tajsko, ki jo je Komisija ob odsotnosti nadaljnjih informacij kitajskih proizvajalcev in pripomb drugih zainteresiranih strani uporabila za računsko določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(137)

Kar zadeva jeklene odpadke, sta dva kitajska proizvajalca, ki sta predložila izpolnjene odgovore na Prilogo III k obvestilu o začetku, navedla oznako HS 7204 10. V preglednici je navedena 11-mestna oznaka, specifična za Tajsko, ki jo je Komisija ob odsotnosti nadaljnjih informacij kitajskih proizvajalcev in pripomb drugih zainteresiranih strani uporabila za računsko določitev normalne vrednosti.

| (138) | Kar zadeva cink, sta o tem proizvodnem dejavniku poročala eden od proizvajalcev Unije in eden od kitajskih proizvajalcev, vendar pod različnima oznakama. Proizvajalec Unije je navedel oznako 7901 11 00 za „surovi cink, nelegiran, ki vsebuje 99,99 mas. % cinka ali več“, kitajski proizvajalec pa je predlagal uporabo oznake 2608 00, tj. „cinkove rude in koncentrati“. Komisija je menila, da ni primerno uporabiti oznake za cinkovo rudo, in se odločila, da uporabi oznako HS, navedeno v preglednici, ki jo je predlagal proizvajalec Unije. |
| --- | --- |

(138)

Kar zadeva cink, sta o tem proizvodnem dejavniku poročala eden od proizvajalcev Unije in eden od kitajskih proizvajalcev, vendar pod različnima oznakama. Proizvajalec Unije je navedel oznako 7901 11 00 za „surovi cink, nelegiran, ki vsebuje 99,99 mas. % cinka ali več“, kitajski proizvajalec pa je predlagal uporabo oznake 2608 00, tj. „cinkove rude in koncentrati“. Komisija je menila, da ni primerno uporabiti oznake za cinkovo rudo, in se odločila, da uporabi oznako HS, navedeno v preglednici, ki jo je predlagal proizvajalec Unije.

| (139) | Kar zadeva fero-silicij, so vložniki navedli „fero-zlitine“, pri čemer niso navedli oznake. Kitajski proizvajalec in dva proizvajalca Unije so predlagali oznako 7202 21 00. Komisija je uporabila 11-mestno oznako, ki je navedena v preglednici in specifična za Tajsko. |
| --- | --- |

(139)

Kar zadeva fero-silicij, so vložniki navedli „fero-zlitine“, pri čemer niso navedli oznake. Kitajski proizvajalec in dva proizvajalca Unije so predlagali oznako 7202 21 00. Komisija je uporabila 11-mestno oznako, ki je navedena v preglednici in specifična za Tajsko.

| (140) | Kar zadeva fero-mangan, so vložniki navedli „fero-zlitine“, pri čemer niso navedli oznake. En kitajski proizvajalec je predlagal oznako HS 7202 30, ki se uporablja za fero-silicij-mangan. Za 11-mestno oznako, specifično za Tajsko, ki jo je uporabila Komisija, je bilo ugotovljeno, da bolje opisuje proizvodni dejavnik, ki ga uporabljajo proizvajalci litega pribora (fitingov) za cevi. |
| --- | --- |

(140)

Kar zadeva fero-mangan, so vložniki navedli „fero-zlitine“, pri čemer niso navedli oznake. En kitajski proizvajalec je predlagal oznako HS 7202 30, ki se uporablja za fero-silicij-mangan. Za 11-mestno oznako, specifično za Tajsko, ki jo je uporabila Komisija, je bilo ugotovljeno, da bolje opisuje proizvodni dejavnik, ki ga uporabljajo proizvajalci litega pribora (fitingov) za cevi.

| (141) | Kar zadeva pesek, je prišlo do neskladja med oznako, ki jo je predlagal en kitajski proizvajalec, in tisto, ugotovljeno med preiskavo. Kitajski proizvajalec, ki je navedel „smolnati pesek“, je predlagal oznako 3824 10 00, ki se uporablja za „pripravljena vezivna sredstva za livarske modele ali livarska jedra“, vendar ta ni skladna z opisom proizvodnega dejavnika, ki ga je predlagal en proizvajalec Unije. Proizvajalec Unije ni navedel oznake. Komisija je na podlagi opisa proizvodnega postopka uporabila 11-mestno oznako, ki je navedena v preglednici. Ta oznaka je v skladu z memorandumom ameriškega ministrstva za trgovino z dne 21. oktobra 2016 (71) (v nadaljnjem besedilu: memorandum), ki ga je Komisiji prav tako predložil eden od kitajskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(141)

Kar zadeva pesek, je prišlo do neskladja med oznako, ki jo je predlagal en kitajski proizvajalec, in tisto, ugotovljeno med preiskavo. Kitajski proizvajalec, ki je navedel „smolnati pesek“, je predlagal oznako 3824 10 00, ki se uporablja za „pripravljena vezivna sredstva za livarske modele ali livarska jedra“, vendar ta ni skladna z opisom proizvodnega dejavnika, ki ga je predlagal en proizvajalec Unije. Proizvajalec Unije ni navedel oznake. Komisija je na podlagi opisa proizvodnega postopka uporabila 11-mestno oznako, ki je navedena v preglednici. Ta oznaka je v skladu z memorandumom ameriškega ministrstva za trgovino z dne 21. oktobra 2016 (71) (v nadaljnjem besedilu: memorandum), ki ga je Komisiji prav tako predložil eden od kitajskih proizvajalcev.

71

| (142) | Kar zadeva betonit, 11-mestna oznaka, navedena v preglednici, ki je bila uporabljena za izračun, označuje isti material kot splošnejša osemmestna oznaka, ki jo je predlagal eden od proizvajalcev Unije. V memorandumu je določena enaka 11-mestna oznaka. Uporablja se za „betonit“. Tarifne oznake za betonit ni predlagal noben proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(142)

Kar zadeva betonit, 11-mestna oznaka, navedena v preglednici, ki je bila uporabljena za izračun, označuje isti material kot splošnejša osemmestna oznaka, ki jo je predlagal eden od proizvajalcev Unije. V memorandumu je določena enaka 11-mestna oznaka. Uporablja se za „betonit“. Tarifne oznake za betonit ni predlagal noben proizvajalec izvoznik.

| (143) | Pri vseh materialih, o katerih na tajskem trgu ni nobenih informacij, je Komisija upoštevala uvozne cene. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK, pa tudi naslednjih držav z netržnim gospodarstvom: Azerbajdžana, Belorusije, Kazahstana, Severne Koreje, Turkmenistana in Uzbekistana. |
| --- | --- |

(143)

Pri vseh materialih, o katerih na tajskem trgu ni nobenih informacij, je Komisija upoštevala uvozne cene. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK, pa tudi naslednjih držav z netržnim gospodarstvom: Azerbajdžana, Belorusije, Kazahstana, Severne Koreje, Turkmenistana in Uzbekistana.

| (144) | Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 105 ugotovila, da v zadevnem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b). Na podlagi razpoložljivih dokazov in ker zainteresirane strani tega niso izpodbijale, je Komisija ocenila, da isto izkrivljanje vpliva na izvozne cene. Po izključitvi držav, navedenih v uvodni izjavi 143, je uvoz iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen in je zajemal 94 do 100 % celotnega uvoza na Tajsko. |
| --- | --- |

(144)

Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 105 ugotovila, da v zadevnem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b). Na podlagi razpoložljivih dokazov in ker zainteresirane strani tega niso izpodbijale, je Komisija ocenila, da isto izkrivljanje vpliva na izvozne cene. Po izključitvi držav, navedenih v uvodni izjavi 143, je uvoz iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen in je zajemal 94 do 100 % celotnega uvoza na Tajsko.

| (145) | Da bi Komisija določila neizkrivljeno ceno materialov, kot so dostavljeni do vrat tovarne kitajskega proizvajalca, v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a), je prištela stroške domačega prevoza. |
| --- | --- |

(145)

Da bi Komisija določila neizkrivljeno ceno materialov, kot so dostavljeni do vrat tovarne kitajskega proizvajalca, v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(a), je prištela stroške domačega prevoza.

3.2.6.2   Delo

| (146) | Kar zadeva stroške dela, je Komisija uporabila podatke iz ankete o delovni sili, ki jo je izvedel nacionalni statistični urad pri ministrstvu za digitalno gospodarstvo in družbo (72). Natančneje, Komisija jih je izračunala na podlagi povprečne mesečne plače, h kateri je prištela vse dodatne ugodnosti, ki so jih prejeli zaposleni v proizvodnem sektorju. Najnovejše obdobje, za katero so bili podatki na voljo, je bilo prvo četrtletje leta 2017, tj. četrtletje takoj pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(146)

Kar zadeva stroške dela, je Komisija uporabila podatke iz ankete o delovni sili, ki jo je izvedel nacionalni statistični urad pri ministrstvu za digitalno gospodarstvo in družbo (72). Natančneje, Komisija jih je izračunala na podlagi povprečne mesečne plače, h kateri je prištela vse dodatne ugodnosti, ki so jih prejeli zaposleni v proizvodnem sektorju. Najnovejše obdobje, za katero so bili podatki na voljo, je bilo prvo četrtletje leta 2017, tj. četrtletje takoj pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom.

72

3.2.6.3   Koks

| (147) | Kar zadeva koks, je o tem proizvodnem dejavniku poročal eden od proizvajalec Unije, in sicer s šestmestno oznako, ki se uporablja za „koks in polkoks iz črnega premoga, rjavega premoga (lignite) ali šote, neaglomeriran ali aglomeriran; retortno oglje“. Kar zadeva ta proizvodni dejavnik, je treba posebno pozornost nameniti dejstvu, da se ta koks uporablja kot vir energije in ne kot „ogleni prah“ ali „žgan premog“, ki lahko predstavlja vhodno surovino. Komisija je uporabila 11-mestno oznako, ki je specifična za Tajsko ter se uporablja za „koks in polkoks iz črnega premoga“. Ta oznaka je natančnejša od tiste, ki jo je sporočil eden od proizvajalcev Unije, in se natančneje nanaša na koks, ki se uporablja kot vir energije. |
| --- | --- |

(147)

Kar zadeva koks, je o tem proizvodnem dejavniku poročal eden od proizvajalec Unije, in sicer s šestmestno oznako, ki se uporablja za „koks in polkoks iz črnega premoga, rjavega premoga (lignite) ali šote, neaglomeriran ali aglomeriran; retortno oglje“. Kar zadeva ta proizvodni dejavnik, je treba posebno pozornost nameniti dejstvu, da se ta koks uporablja kot vir energije in ne kot „ogleni prah“ ali „žgan premog“, ki lahko predstavlja vhodno surovino. Komisija je uporabila 11-mestno oznako, ki je specifična za Tajsko ter se uporablja za „koks in polkoks iz črnega premoga“. Ta oznaka je natančnejša od tiste, ki jo je sporočil eden od proizvajalcev Unije, in se natančneje nanaša na koks, ki se uporablja kot vir energije.

3.2.6.4   Električna energija

| (148) | Kar zadeva stroške električne energije, je Komisija uporabila povprečno prodajno ceno energije za neposredne odjemalce, kot je navedeno v letnem poročilu tajskega organa za proizvodnjo električne energije za leto 2017 (73). |
| --- | --- |

(148)

Kar zadeva stroške električne energije, je Komisija uporabila povprečno prodajno ceno energije za neposredne odjemalce, kot je navedeno v letnem poročilu tajskega organa za proizvodnjo električne energije za leto 2017 (73).

73

3.2.6.5   Zemeljski plin

| (149) | Kar zadeva zemeljski plin, je Komisija prav tako uporabila podatke, objavljene v poročilu tajskega organa za proizvodnjo električne energije za leto 2017, v katerem je kot povprečna cena zemeljskega plina za leto 2017 navedenih 239 bahtov/milijon BTU (74). Enota BTU (britanska toplotna enota), ki se uporablja na Tajskem, je bila pretvorjena v 1 000 m3, ki jih je uporabil proizvajalec Unije, z uporabo enakovredne mere 1 000 m3 = 35 915 milijona BTU (75). |
| --- | --- |

(149)

Kar zadeva zemeljski plin, je Komisija prav tako uporabila podatke, objavljene v poročilu tajskega organa za proizvodnjo električne energije za leto 2017, v katerem je kot povprečna cena zemeljskega plina za leto 2017 navedenih 239 bahtov/milijon BTU (74). Enota BTU (britanska toplotna enota), ki se uporablja na Tajskem, je bila pretvorjena v 1 000 m3, ki jih je uporabil proizvajalec Unije, z uporabo enakovredne mere 1 000 m3 = 35 915 milijona BTU (75).

74

3

3

75

3.2.6.6   Izračun normalne vrednosti

| (150) | Komisija je pri računski določitvi normalne vrednosti upoštevala naslednja koraka. |
| --- | --- |

(150)

Komisija je pri računski določitvi normalne vrednosti upoštevala naslednja koraka.

| (151) | Prvič, Komisija je določila neizkrivljene proizvodne stroške. Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev je uporabila enake materiale, delo in energijo ter povezani delež porabe kot največji proizvajalec Unije. Faktorje uporabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi, tj. Tajski, in prištela stroške domačega prevoza. |
| --- | --- |

(151)

Prvič, Komisija je določila neizkrivljene proizvodne stroške. Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev je uporabila enake materiale, delo in energijo ter povezani delež porabe kot največji proizvajalec Unije. Faktorje uporabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi, tj. Tajski, in prištela stroške domačega prevoza.

| (152) | Drugič, Komisija je pri zgoraj opredeljenih proizvodnih stroških uporabila PSA-stroške in dobiček tajske družbe BIS ter režijske stroške proizvodnje največjega proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(152)

Drugič, Komisija je pri zgoraj opredeljenih proizvodnih stroških uporabila PSA-stroške in dobiček tajske družbe BIS ter režijske stroške proizvodnje največjega proizvajalca Unije.

| (153) | Na tej podlagi je Komisija računsko določila normalno vrednost na podlagi franko tovarna v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe. Ker nobeden od kitajskih proizvajalcev ni sodeloval, je bila normalna vrednost določena na ravni države in ne za vsakega proizvajalca posebej. |
| --- | --- |

(153)

Na tej podlagi je Komisija računsko določila normalno vrednost na podlagi franko tovarna v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe. Ker nobeden od kitajskih proizvajalcev ni sodeloval, je bila normalna vrednost določena na ravni države in ne za vsakega proizvajalca posebej.

3.2.7   Izvozna cena

Izvozna cena

| (154) | Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev je bila izvozna cena določena na podlagi podatkov o cenah CIF iz Eurostata in prilagojena na raven franko tovarna. |
| --- | --- |

(154)

Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev je bila izvozna cena določena na podlagi podatkov o cenah CIF iz Eurostata in prilagojena na raven franko tovarna.

3.2.8   Primerjava

Primerjava

| (155) | Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Normalna vrednost je bila prilagojena navzgor za 8 % za nevračljive stroške DDV. Na podlagi informacij vložnika je bila izvozna cena prilagojena navzdol za 4 do 7 % za stroške mednarodnega prevoza in zavarovanja. |
| --- | --- |

(155)

Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Normalna vrednost je bila prilagojena navzgor za 8 % za nevračljive stroške DDV. Na podlagi informacij vložnika je bila izvozna cena prilagojena navzdol za 4 do 7 % za stroške mednarodnega prevoza in zavarovanja.

3.2.9   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (156) | Komisija je zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev primerjala tehtano povprečno normalno vrednost podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno na ravni franko tovarna v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev primerjala tehtano povprečno normalno vrednost podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno na ravni franko tovarna v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (157) | Komisija je na podlagi tega ugotovila, da je bila stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na ravni približno 26 %. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je na podlagi tega ugotovila, da je bila stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na ravni približno 26 %.

| (158) | Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.3   Verjetnost nadaljevanja dampinga

Verjetnost nadaljevanja dampinga

| (159) | Kot je ugotovljeno zgoraj, je bil uvoz litega pribora (fitingov) za cevi iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dampinški. Komisija je zaradi celovitosti preiskave proučila tudi verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK, določanje cen s strani proizvajalcev izvoznikov v LRK na drugih trgih in privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(159)

Kot je ugotovljeno zgoraj, je bil uvoz litega pribora (fitingov) za cevi iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dampinški. Komisija je zaradi celovitosti preiskave proučila tudi verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK, določanje cen s strani proizvajalcev izvoznikov v LRK na drugih trgih in privlačnost trga Unije.

| (160) | Ta pregled je zaradi nesodelovanja proizvajalcev v LRK temeljil na informacijah, ki jih je imela Komisija na voljo, tj. informacijah iz zahtevka in drugih razpoložljivih neodvisnih virov, kot so uradna uvozna statistika in informacije, ki so jih med preiskavo predložile zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(160)

Ta pregled je zaradi nesodelovanja proizvajalcev v LRK temeljil na informacijah, ki jih je imela Komisija na voljo, tj. informacijah iz zahtevka in drugih razpoložljivih neodvisnih virov, kot so uradna uvozna statistika in informacije, ki so jih med preiskavo predložile zainteresirane strani.

3.3.1   Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK

Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK

| (161) | V skladu z informacijami iz zahtevka (76) proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v LRK ni natančno znana. Trg je razdrobljen s številnimi majhnimi proizvajalci in več velikimi proizvajalci. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je predložil vložnik, ugotovila, da skupna proizvodna zmogljivost šestih od 30 znanih proizvajalcev znaša vsaj 310 000 ton. |
| --- | --- |

(161)

V skladu z informacijami iz zahtevka (76) proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v LRK ni natančno znana. Trg je razdrobljen s številnimi majhnimi proizvajalci in več velikimi proizvajalci. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je predložil vložnik, ugotovila, da skupna proizvodna zmogljivost šestih od 30 znanih proizvajalcev znaša vsaj 310 000 ton.

76

| (162) | Proizvajalca, ki sta predložila odgovor na obrazcu za vzorčenje, sta poročala o približno 10 % neizkoriščene zmogljivosti. Ob predpostavki, da imajo drugi proizvajalci enak odstotek neizkoriščene zmogljivosti, dobljena neizkoriščena zmogljivost znaša 31 000 ton. Kitajska neizkoriščena zmogljivost tudi ob uporabi tega zadržanega pristopa predstavlja več kot 80 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(162)

Proizvajalca, ki sta predložila odgovor na obrazcu za vzorčenje, sta poročala o približno 10 % neizkoriščene zmogljivosti. Ob predpostavki, da imajo drugi proizvajalci enak odstotek neizkoriščene zmogljivosti, dobljena neizkoriščena zmogljivost znaša 31 000 ton. Kitajska neizkoriščena zmogljivost tudi ob uporabi tega zadržanega pristopa predstavlja več kot 80 % potrošnje Unije.

3.3.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (163) | Da bi Komisija ugotovila morebiten razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov, je proučila privlačnost trga Unije glede na cene. |
| --- | --- |

(163)

Da bi Komisija ugotovila morebiten razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov, je proučila privlačnost trga Unije glede na cene.

| (164) | V zvezi s tem je Komisija preverila informacije v podatkovni zbirki Global Trade Atlas (77) pod oznako HS 7307 19 liti pribor (fitingi) za cevi iz železa, ki ni navedeno ali zajeto na drugem mestu (78), ali jekla. Na voljo je le šestmestna oznaka, za katero se zdi, da vključuje izdelke, ki ne spadajo v obseg tega pregleda, kot so pribor (fitingi) iz nodularnega litega železa, žlebljene spojnice itd. |
| --- | --- |

(164)

V zvezi s tem je Komisija preverila informacije v podatkovni zbirki Global Trade Atlas (77) pod oznako HS 7307 19 liti pribor (fitingi) za cevi iz železa, ki ni navedeno ali zajeto na drugem mestu (78), ali jekla. Na voljo je le šestmestna oznaka, za katero se zdi, da vključuje izdelke, ki ne spadajo v obseg tega pregleda, kot so pribor (fitingi) iz nodularnega litega železa, žlebljene spojnice itd.

77

78

| (165) | Komisija je zato za analizo uporabila odgovore na obrazcih za vzorčenje, ki sta jih predložila kitajska proizvajalca, in ugotovila, da so cene na trgu EU privlačnejše od cen na nekaterih izvoznih trgih in domačem trgu. Če bi bili ukrepi razveljavljeni, bi zato trg Unije postal še privlačnejši, saj bi se nanj verjetno preusmerile nekatere količine, ki se trenutno prodajajo na drugih trgih. Uvoz iz LRK v Unijo se bo verjetno znatno povečal, in to po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je zato za analizo uporabila odgovore na obrazcih za vzorčenje, ki sta jih predložila kitajska proizvajalca, in ugotovila, da so cene na trgu EU privlačnejše od cen na nekaterih izvoznih trgih in domačem trgu. Če bi bili ukrepi razveljavljeni, bi zato trg Unije postal še privlačnejši, saj bi se nanj verjetno preusmerile nekatere količine, ki se trenutno prodajajo na drugih trgih. Uvoz iz LRK v Unijo se bo verjetno znatno povečal, in to po dampinških cenah.

3.3.3   Sklep

Sklep

| (166) | Preiskava je pokazala, da se je kitajski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Glede na elemente, proučene v oddelkih 3.3.1 in 3.3.2, je Komisija sklenila tudi, da je zelo verjetno, da bi kitajski proizvajalci v primeru izteka ukrepov v Unijo izvažali znatne količine litega pribora (fitingov) za cevi po dampinških cenah. Komisija je zato sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi se damping v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov nadaljeval. |
| --- | --- |

(166)

Preiskava je pokazala, da se je kitajski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Glede na elemente, proučene v oddelkih 3.3.1 in 3.3.2, je Komisija sklenila tudi, da je zelo verjetno, da bi kitajski proizvajalci v primeru izteka ukrepov v Unijo izvažali znatne količine litega pribora (fitingov) za cevi po dampinških cenah. Komisija je zato sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi se damping v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov nadaljeval.

4.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA ZA TAJSKO

VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA ZA TAJSKO

4.1   Uvodne pripombe za Tajsko

Uvodne pripombe za Tajsko

| (167) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, v preiskavi ni sodeloval noben tajski proizvajalec. Zato je Komisija tajske organe obvestila, da bo zaradi nesodelovanja uporabila člen 18 osnovne uredbe, pri čemer bo svoje ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga utemeljila na razpoložljivih dejstvih. Komisija je prejela pripombe oddelka za zunanjo trgovino pri ministrstvu za trgovino in tajske družbe BIS Pipe Fitting Industry. Pripombe so obravnavane v uvodnih izjavah 196 in 197 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(167)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, v preiskavi ni sodeloval noben tajski proizvajalec. Zato je Komisija tajske organe obvestila, da bo zaradi nesodelovanja uporabila člen 18 osnovne uredbe, pri čemer bo svoje ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga utemeljila na razpoložljivih dejstvih. Komisija je prejela pripombe oddelka za zunanjo trgovino pri ministrstvu za trgovino in tajske družbe BIS Pipe Fitting Industry. Pripombe so obravnavane v uvodnih izjavah 196 in 197 v nadaljevanju.

4.2   Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

4.2.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (168) | Komisija je zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev za določitev normalne vrednosti na Tajskem uporabila razpoložljiva dejstva. V ta namen so bile uporabljene informacije, ki jih je predložil vložnik. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev za določitev normalne vrednosti na Tajskem uporabila razpoložljiva dejstva. V ta namen so bile uporabljene informacije, ki jih je predložil vložnik.

| (169) | Tako je normalna vrednost temeljila na domačih cenah na Tajskem, določenih na podlagi domačega cenika, ki vključuje veliko vrst izdelkov. Ker se je za cenik štelo, da ni posodobljen, se je za cene na ceniku uporabil korekcijski faktor, pridobljen z uporabo uradnih statistik in dodatnih informacij na podlagi tržnih informacij. Da bi se dobile cene franko tovarna, so se odšteli ocenjeni dobiček za distributerje in stroški prevoza. |
| --- | --- |

(169)

Tako je normalna vrednost temeljila na domačih cenah na Tajskem, določenih na podlagi domačega cenika, ki vključuje veliko vrst izdelkov. Ker se je za cenik štelo, da ni posodobljen, se je za cene na ceniku uporabil korekcijski faktor, pridobljen z uporabo uradnih statistik in dodatnih informacij na podlagi tržnih informacij. Da bi se dobile cene franko tovarna, so se odšteli ocenjeni dobiček za distributerje in stroški prevoza.

4.2.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (170) | Zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev je bila izvozna cena določena na podlagi podatkov o uvoznih cenah CIF iz Eurostata in prilagojena na raven franko tovarna. |
| --- | --- |

(170)

Zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev je bila izvozna cena določena na podlagi podatkov o uvoznih cenah CIF iz Eurostata in prilagojena na raven franko tovarna.

4.2.3   Primerjava

Primerjava

| (171) | Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Na podlagi informacij vložnika je bila izvozna cena prilagojena navzdol za 5 do 9 % za stroške prevoza in zavarovanja. |
| --- | --- |

(171)

Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Na podlagi informacij vložnika je bila izvozna cena prilagojena navzdol za 5 do 9 % za stroške prevoza in zavarovanja.

4.2.4   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (172) | Komisija je normalno vrednost podobnega izdelka, kakor jo je sporočil vložnik, primerjala z izvozno ceno na ravni franko tovarna v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(172)

Komisija je normalno vrednost podobnega izdelka, kakor jo je sporočil vložnik, primerjala z izvozno ceno na ravni franko tovarna v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (173) | Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je bila stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na ravni približno 33 %. |
| --- | --- |

(173)

Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je bila stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na ravni približno 33 %.

| (174) | Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(174)

Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

4.3   Verjetnost nadaljevanja dampinga

Verjetnost nadaljevanja dampinga

| (175) | Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preiskala verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: proizvodna in neizkoriščena zmogljivost na Tajskem, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji ter privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(175)

Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preiskala verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: proizvodna in neizkoriščena zmogljivost na Tajskem, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji ter privlačnost trga Unije.

| (176) | Da bi Komisija proučila verjetni razvoj izvoza s Tajske v primeru razveljavitve ukrepov, je zaradi nesodelovanja uporabila najboljše razpoložljive informacije iz javno dostopnih virov (spletna mesta družb in statistični podatki iz podatkovne zbirke Global Trade Atlas) in informacije iz zahtevka. |
| --- | --- |

(176)

Da bi Komisija proučila verjetni razvoj izvoza s Tajske v primeru razveljavitve ukrepov, je zaradi nesodelovanja uporabila najboljše razpoložljive informacije iz javno dostopnih virov (spletna mesta družb in statistični podatki iz podatkovne zbirke Global Trade Atlas) in informacije iz zahtevka.

4.3.1   Proizvodna in prosta zmogljivost na Tajskem

Proizvodna in prosta zmogljivost na Tajskem

| (177) | Za Tajsko se zahtevek nanaša na obstoj treh proizvajalcev. Poleg tega so tajski organi po začetku preiskave opredelili 30 možnih proizvajalcev (79), od katerih sta dva že omenjena v zahtevku. Vendar so bile predložene le delne informacije o proizvodnji in neizkoriščeni zmogljivosti tajske industrije. |
| --- | --- |

(177)

Za Tajsko se zahtevek nanaša na obstoj treh proizvajalcev. Poleg tega so tajski organi po začetku preiskave opredelili 30 možnih proizvajalcev (79), od katerih sta dva že omenjena v zahtevku. Vendar so bile predložene le delne informacije o proizvodnji in neizkoriščeni zmogljivosti tajske industrije.

79

| (178) | V prvotni preiskavi je neizkoriščena zmogljivost dveh tajskih proizvajalcev izvoznikov, ki sta predstavljala večino tajskega izvoza, znašala 38 % ali 8 200 ton. V skladu z javno dostopnimi informacijami je obseg njunega poslovanja od takrat v veliki meri nespremenjen (obe družbi proizvajata skoraj izključno liti pribor (fitinge) za cevi). |
| --- | --- |

(178)

V prvotni preiskavi je neizkoriščena zmogljivost dveh tajskih proizvajalcev izvoznikov, ki sta predstavljala večino tajskega izvoza, znašala 38 % ali 8 200 ton. V skladu z javno dostopnimi informacijami je obseg njunega poslovanja od takrat v veliki meri nespremenjen (obe družbi proizvajata skoraj izključno liti pribor (fitinge) za cevi).

| (179) | Nato je Komisija proučila, ali bi lahko neizkoriščeno zmogljivost medtem absorbirali drugi trgi. Skupni izvoz s Tajske leta 2011, v obdobju preiskave prvotne preiskave, je znašal 16 506 ton. Leta 2017 je skupni izvoz znašal 18 610 ton, tj. približno 2 100 ton več kot leta 2011. |
| --- | --- |

(179)

Nato je Komisija proučila, ali bi lahko neizkoriščeno zmogljivost medtem absorbirali drugi trgi. Skupni izvoz s Tajske leta 2011, v obdobju preiskave prvotne preiskave, je znašal 16 506 ton. Leta 2017 je skupni izvoz znašal 18 610 ton, tj. približno 2 100 ton več kot leta 2011.

| (180) | Komisija je sklenila, da je bil od začetka uporabe dajatev na druge trge usmerjen le del neizkoriščene zmogljivosti, ki je obstajala med prvotno preiskavo. Domači trg je majhen (< 10 % prodaje) in prav tako ne bi mogel absorbirati neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(180)

Komisija je sklenila, da je bil od začetka uporabe dajatev na druge trge usmerjen le del neizkoriščene zmogljivosti, ki je obstajala med prvotno preiskavo. Domači trg je majhen (< 10 % prodaje) in prav tako ne bi mogel absorbirati neizkoriščene zmogljivosti.

| (181) | Zato je verjetno, da se lahko večina neizkoriščene zmogljivosti v višini 8 200 ton (22 % potrošnje Unije), ki je obstajala med prvotno preiskavo, v primeru izteka ukrepov še vedno uporabi in usmeri na trg Unije. Razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost bi tudi ob zadržani predpostavki, da se je neizkoriščena zmogljivost zmanjšala za skupni obseg povečanja izvoza, znašala 6 100 ton ali 17 % trga Unije. |
| --- | --- |

(181)

Zato je verjetno, da se lahko večina neizkoriščene zmogljivosti v višini 8 200 ton (22 % potrošnje Unije), ki je obstajala med prvotno preiskavo, v primeru izteka ukrepov še vedno uporabi in usmeri na trg Unije. Razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost bi tudi ob zadržani predpostavki, da se je neizkoriščena zmogljivost zmanjšala za skupni obseg povečanja izvoza, znašala 6 100 ton ali 17 % trga Unije.

| (182) | Komisija je na tej podlagi sklenila, da je na Tajskem na voljo precejšnja neizkoriščena zmogljivost, zaradi česar obstaja velika verjetnost, da bi se v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov obseg izvoza znatno povečal. |
| --- | --- |

(182)

Komisija je na tej podlagi sklenila, da je na Tajskem na voljo precejšnja neizkoriščena zmogljivost, zaradi česar obstaja velika verjetnost, da bi se v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov obseg izvoza znatno povečal.

4.3.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (183) | Tajska je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub vzpostavljenim protidampinškim dajatvam še vedno izvažala v Unijo s 4,5-odstotnim tržnim deležem, kar kaže, da je Unija ostala privlačen trg in privlačna izvozna destinacija. Glede na majhno izkoriščenost zmogljivosti tajskih proizvajalcev obstaja velika verjetnost, da bodo tajski izvozniki v primeru izteka ukrepov poskušali pridobiti izgubljeni tržni delež. |
| --- | --- |

(183)

Tajska je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub vzpostavljenim protidampinškim dajatvam še vedno izvažala v Unijo s 4,5-odstotnim tržnim deležem, kar kaže, da je Unija ostala privlačen trg in privlačna izvozna destinacija. Glede na majhno izkoriščenost zmogljivosti tajskih proizvajalcev obstaja velika verjetnost, da bodo tajski izvozniki v primeru izteka ukrepov poskušali pridobiti izgubljeni tržni delež.

4.3.3   Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji

Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji

| (184) | Statistični podatki o tajskem izvozu kažejo višje povprečne cene za skoraj vse druge glavne izvozne trge za tempran pribor (fitinge) kot za Unijo. Ta razlika v ceni je morda posledica razlik v naboru izdelkov ali veljavnih ukrepov. Komisija zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev ne more zanesljivo oceniti teh razlik v ceni. |
| --- | --- |

(184)

Statistični podatki o tajskem izvozu kažejo višje povprečne cene za skoraj vse druge glavne izvozne trge za tempran pribor (fitinge) kot za Unijo. Ta razlika v ceni je morda posledica razlik v naboru izdelkov ali veljavnih ukrepov. Komisija zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev ne more zanesljivo oceniti teh razlik v ceni.

4.3.4   Sklep

Sklep

| (185) | Preiskava je pokazala, da se je tajski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je poleg razmeroma majhnega obsega uvoza v primerjavi s potrošnjo Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proučila obstoj velike neizkoriščene zmogljivosti in preteklo prakso tajskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(185)

Preiskava je pokazala, da se je tajski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je poleg razmeroma majhnega obsega uvoza v primerjavi s potrošnjo Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proučila obstoj velike neizkoriščene zmogljivosti in preteklo prakso tajskih proizvajalcev.

| (186) | Zato je Komisija glede na elemente, proučene v oddelkih 4.3.1 in 4.3.2, sklenila, da se bo v primeru izteka ukrepov verjetno znatno povečal izvoz v Unijo po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(186)

Zato je Komisija glede na elemente, proučene v oddelkih 4.3.1 in 4.3.2, sklenila, da se bo v primeru izteka ukrepov verjetno znatno povečal izvoz v Unijo po dampinških cenah.

5.   ŠKODA

ŠKODA

5.1   Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

| (187) | Izdelek, ki se pregleduje, je v obravnavanem obdobju proizvajalo pet proizvajalcev v Uniji. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(187)

Izdelek, ki se pregleduje, je v obravnavanem obdobju proizvajalo pet proizvajalcev v Uniji. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (188) | Komisija je na podlagi informacij, ki jih je predložila industrija Unije, ugotovila, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala približno 33 000 ton. Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali več kot 70 % celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(188)

Komisija je na podlagi informacij, ki jih je predložila industrija Unije, ugotovila, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala približno 33 000 ton. Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali več kot 70 % celotne proizvodnje Unije.

5.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (189) | Komisija je potrošnjo Unije določila kot vsoto obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in skupnega uvoza v Unijo, ki jo je Eurostat sporočil na ravni TARIC. |
| --- | --- |

(189)

Komisija je potrošnjo Unije določila kot vsoto obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in skupnega uvoza v Unijo, ki jo je Eurostat sporočil na ravni TARIC.

| (190) | Potrošnja izdelka, ki se pregleduje, v Uniji se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja | 37 708 | 36 835 | 38 984 | 39 186 | 36 448 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 98 | 103 | 104 | 97 |
| Vir: Eurostat na ravni TARIC, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(190)

Potrošnja izdelka, ki se pregleduje, v Uniji se je gibala na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2014

2015

2016

2017

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Celotna potrošnja

37 708

36 835

38 984

39 186

36 448

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

98

98

103

103

104

104

97

97

Vir: Eurostat na ravni TARIC, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (191) | Potrošnja Unije se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z letom 2014 zmanjšala za 3 %, potem ko se je v letih 2016 in 2017 povečala. Trg tempranega pribora (fitingov) je zrel in v obravnavanem obdobju na njem ni bilo večjih nihanj. |
| --- | --- |

(191)

Potrošnja Unije se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z letom 2014 zmanjšala za 3 %, potem ko se je v letih 2016 in 2017 povečala. Trg tempranega pribora (fitingov) je zrel in v obravnavanem obdobju na njem ni bilo večjih nihanj.

5.3   Uvoz iz zadevnih držav

Uvoz iz zadevnih držav

5.3.1   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (192) | Komisija je proučila, ali naj se uvoz litega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz zadevnih držav oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(192)

Komisija je proučila, ali naj se uvoz litega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz zadevnih držav oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (193) | Ugotovljena stopnja dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav je bila nad pragom de minimis, kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe. Obseg uvoza iz vsake od zadevnih držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(193)

Ugotovljena stopnja dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav je bila nad pragom de minimis, kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe. Obseg uvoza iz vsake od zadevnih držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.

de minimis

| (194) | Kumulativna ocena se je v prvotni preiskavi štela za ustrezno zaradi primerljivih konkurenčnih pogojev med uvozom iz teh dveh držav in podobnim izdelkom iz Unije, tj. prek istih prodajnih poti in za iste kategorije strank. Komisija v sedanji preiskavi ni prejela nobenih dokazov, da se je v zvezi s tem kaj spremenilo. Zato Komisija meni, da te ugotovitve še vedno veljajo. |
| --- | --- |

(194)

Kumulativna ocena se je v prvotni preiskavi štela za ustrezno zaradi primerljivih konkurenčnih pogojev med uvozom iz teh dveh držav in podobnim izdelkom iz Unije, tj. prek istih prodajnih poti in za iste kategorije strank. Komisija v sedanji preiskavi ni prejela nobenih dokazov, da se je v zvezi s tem kaj spremenilo. Zato Komisija meni, da te ugotovitve še vedno veljajo.

| (195) | Glede na zgoraj navedeno se je štelo, da so vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena. Uvoz iz LRK in Tajske se je zato proučil kumulativno. |
| --- | --- |

(195)

Glede na zgoraj navedeno se je štelo, da so vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena. Uvoz iz LRK in Tajske se je zato proučil kumulativno.

| (196) | Predstavništvo Tajske in tajski proizvajalec, tj. družba BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., sta trdila, da bi bilo treba uvoz s Tajske izključiti iz pregleda na podlagi doslednega zmanjševanja obsega uvoza in da kumulacija z uvozom iz LRK ni pravno in gospodarsko upravičena. |
| --- | --- |

(196)

Predstavništvo Tajske in tajski proizvajalec, tj. družba BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., sta trdila, da bi bilo treba uvoz s Tajske izključiti iz pregleda na podlagi doslednega zmanjševanja obsega uvoza in da kumulacija z uvozom iz LRK ni pravno in gospodarsko upravičena.

| (197) | Komisija je zavrnila te trditve, saj je preiskava z uporabo podrobnih podatkov Eurostata na ravni TARIC pokazala, da je obseg tajskega uvoza, ki presega 5 % celotnega uvoza, kljub zmanjšanju še vedno precejšen in ga je zato mogoče uporabiti pri kumulativni oceni v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(197)

Komisija je zavrnila te trditve, saj je preiskava z uporabo podrobnih podatkov Eurostata na ravni TARIC pokazala, da je obseg tajskega uvoza, ki presega 5 % celotnega uvoza, kljub zmanjšanju še vedno precejšen in ga je zato mogoče uporabiti pri kumulativni oceni v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

5.3.2   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

| (198) | Komisija je obseg uvoza iz LRK in Tajske v Unijo določila na podlagi podatkov Eurostata na ravni TARIC, tržne deleže uvoza pa s primerjavo tega obsega uvoza in potrošnje Unije, kot je prikazana v preglednici 2.

  Preglednica 3


  Obseg uvoza Unije (v tonah) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 8 526 | 8 161 | 10 097 | 9 682 | 7 666 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 96 | 118 | 114 | 90 |
| Tajska | 3 449 | 2 322 | 2 066 | 1 745 | 1 637 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 67 | 60 | 51 | 47 |
| Zadevni državi | 11 975 | 10 482 | 12 163 | 11 426 | 9 302 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 88 | 102 | 95 | 78 |
| Vir: Eurostat na ravni TARIC, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(198)

Komisija je obseg uvoza iz LRK in Tajske v Unijo določila na podlagi podatkov Eurostata na ravni TARIC, tržne deleže uvoza pa s primerjavo tega obsega uvoza in potrošnje Unije, kot je prikazana v preglednici 2.

Preglednica 3

Preglednica 3

Obseg uvoza Unije (v tonah)

Obseg uvoza Unije (v tonah)

2014

2015

2016

2017

OPP

LRK

8 526

8 161

10 097

9 682

7 666

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

96

96

118

118

114

114

90

90

Tajska

3 449

2 322

2 066

1 745

1 637

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

67

67

60

60

51

51

47

47

Zadevni državi

11 975

10 482

12 163

11 426

9 302

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

88

88

102

102

95

95

78

78

Vir: Eurostat na ravni TARIC, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (199) | Obseg uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 22 %. |
| --- | --- |

(199)

Obseg uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 22 %.

| (200) | Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za šest odstotnih točk z 32 % na 26 %. Ta tržni delež se je zmanjšal zlasti v obdobju od leta 2016 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Gibanje je bilo v skladu z razvojem uvoza.

  Preglednica 4


  Tržni delež Unije | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 23 % | 22 % | 26 % | 25 % | 21 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 98 | 115 | 109 | 93 |
| Tajska | 9 % | 6 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 69 | 58 | 49 | 49 |
| Zadevni državi | 32 % | 29 % | 31 % | 29 % | 26 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 90 | 98 | 92 | 80 |
| Vir: Eurostat na ravni TARIC, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(200)

Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za šest odstotnih točk z 32 % na 26 %. Ta tržni delež se je zmanjšal zlasti v obdobju od leta 2016 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Gibanje je bilo v skladu z razvojem uvoza.

Preglednica 4

Preglednica 4

Tržni delež Unije

Tržni delež Unije

2014

2015

2016

2017

OPP

LRK

23 %

22 %

26 %

25 %

21 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

98

98

115

115

109

109

93

93

Tajska

9 %

6 %

5 %

5 %

5 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

69

69

58

58

49

49

49

49

Zadevni državi

32 %

29 %

31 %

29 %

26 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

90

90

98

98

92

92

80

80

Vir: Eurostat na ravni TARIC, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (201) | Uvoz iz LRK in Tajske na trg Unije se je torej kljub vzpostavljenim ukrepom nadaljeval tudi v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(201)

Uvoz iz LRK in Tajske na trg Unije se je torej kljub vzpostavljenim ukrepom nadaljeval tudi v obravnavanem obdobju.

5.3.3   Cene uvoza iz zadevnih držav

Cene uvoza iz zadevnih držav

| (202) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu na ravni TARIC. Povprečne cene uvoza iz LRK in Tajske v Unijo so se gibale na naslednji način:

  Preglednica 5


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozne cene LRK | 1 620 | 2 011 | 1 925 | 2 166 | 2 029 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 124 | 119 | 134 | 125 |
| Uvozne cene Tajska | 2 171 | 2 229 | 2 128 | 2 181 | 2 152 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 98 | 100 | 99 |
| Zadevni državi | 1 779 | 2 059 | 1 960 | 2 168 | 2 050 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 116 | 110 | 122 | 115 |
| Vir: Eurostat na ravni TARIC. |

(202)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu na ravni TARIC. Povprečne cene uvoza iz LRK in Tajske v Unijo so se gibale na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2014

2015

2016

2017

OPP

Uvozne cene LRK

1 620

2 011

1 925

2 166

2 029

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

124

124

119

119

134

134

125

125

Uvozne cene Tajska

2 171

2 229

2 128

2 181

2 152

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

98

98

100

100

99

99

Zadevni državi

1 779

2 059

1 960

2 168

2 050

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

116

116

110

110

122

122

115

115

Vir: Eurostat na ravni TARIC.

Vir:

| (203) | Uvozne cene s Tajske so v obravnavanem obdobju ostale razmeroma nespremenjene, medtem ko je uvoz iz LRK, ki se je začel leta 2014 po precej nižji ravni cen v primerjavi s tajskim uvozom, zmanjšal vrzel proti koncu obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(203)

Uvozne cene s Tajske so v obravnavanem obdobju ostale razmeroma nespremenjene, medtem ko je uvoz iz LRK, ki se je začel leta 2014 po precej nižji ravni cen v primerjavi s tajskim uvozom, zmanjšal vrzel proti koncu obravnavanega obdobja.

5.3.4   Nelojalno nižanje prodajnih cen

Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (204) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:






  — | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(204)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:

—

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| — | podatke Eurostata o uvoznih cenah za izdelek, ki se pregleduje, iz LRK in Tajske na ravni CIF, prilagojene na ceno z vsemi stroški, vključno z zneskom konvencionalne carine in stroški po uvozu. |
| --- | --- |

—

podatke Eurostata o uvoznih cenah za izdelek, ki se pregleduje, iz LRK in Tajske na ravni CIF, prilagojene na ceno z vsemi stroški, vključno z zneskom konvencionalne carine in stroški po uvozu.

| (205) | Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek cene industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(205)

Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek cene industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (206) | Primerjava je za uvoz iz LRK in Tajske pokazala 47- oziroma 44-odstotno povprečje stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(206)

Primerjava je za uvoz iz LRK in Tajske pokazala 47- oziroma 44-odstotno povprečje stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (207) | Stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen so kljub določenemu zvišanju povprečne cene uvoza iz zadevnih držav, ki ga je povzročilo zlasti zvišanje uvoznih cen iz LRK, ostale precejšnje. |
| --- | --- |

(207)

Stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen so kljub določenemu zvišanju povprečne cene uvoza iz zadevnih držav, ki ga je povzročilo zlasti zvišanje uvoznih cen iz LRK, ostale precejšnje.

5.4   Uvoz iz tretjih držav, razen iz LRK in Tajske

Uvoz iz tretjih držav, razen iz LRK in Tajske

| (208) | Tržni delež uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 6


  Tržni delež uvoza | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | 2 % | 2 % | 4 % | 3 % | 3 % |
| Brazilija | 3 % | 3 % | 3 % | 3 % | 3 % |
| Indija | 4 % | 4 % | 2 % | 3 % | 2 % |
| Druge države | 1 % | 2 % | 2 % | 1 % | 2 % |
| Skupaj | 10 % | 11 % | 11 % | 10 % | 10 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 110 | 110 | 100 | 100 |
| Vir: Eurostat na ravni TARIC. |

(208)

Tržni delež uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav se je gibal na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Tržni delež uvoza

Tržni delež uvoza

2014

2015

2016

2017

OPP

Indonezija

2 %

2 %

4 %

3 %

3 %

Brazilija

3 %

3 %

3 %

3 %

3 %

Indija

4 %

4 %

2 %

3 %

2 %

Druge države

1 %

2 %

2 %

1 %

2 %

Skupaj

10 %

11 %

11 %

10 %

10 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

110

110

110

110

100

100

100

100

Vir: Eurostat na ravni TARIC.

Vir:

| (209) | Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je v obravnavanem obdobju ostal nespremenjen z majhnim začasnim povečanjem v letih 2015 in 2016. |
| --- | --- |

(209)

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je v obravnavanem obdobju ostal nespremenjen z majhnim začasnim povečanjem v letih 2015 in 2016.

5.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

5.5.1   Splošne pripombe

Splošne pripombe

| (210) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(210)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (211) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, je bilo vzorčenje uporabljeno za oceno gospodarskega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(211)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, je bilo vzorčenje uporabljeno za oceno gospodarskega položaja industrije Unije.

| (212) | Komisija je pri ugotavljanju škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. |
| --- | --- |

(212)

Komisija je pri ugotavljanju škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode.

| (213) | Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(213)

Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (214) | Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(214)

Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (215) | Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(215)

Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (216) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(216)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (217) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(217)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

5.5.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

5.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 7

Preglednica 7

Obseg proizvodnje Unije (v tonah)

Obseg proizvodnje Unije (v tonah)

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje | 30 629 | 28 438 | 32 052 | 32 312 | 33 025 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 93 | 105 | 105 | 108 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

2014

2015

2016

2017

OPP

Obseg proizvodnje

30 629

28 438

32 052

32 312

33 025

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

93

93

105

105

105

105

108

108

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (218) | Obseg proizvodnje Unije se je v obravnavanem obdobju kljub zmanjšanju potrošnje povečal za 8 %.

  Preglednica 8


  Proizvodna zmogljivost Unije (v tonah) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost | 55 840 | 55 840 | 55 840 | 55 840 | 55 840 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(218)

Obseg proizvodnje Unije se je v obravnavanem obdobju kljub zmanjšanju potrošnje povečal za 8 %.

Preglednica 8

Preglednica 8

Proizvodna zmogljivost Unije (v tonah)

Proizvodna zmogljivost Unije (v tonah)

2014

2015

2016

2017

OPP

Proizvodna zmogljivost

55 840

55 840

55 840

55 840

55 840

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (219) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Dejavnik, ki omejuje zmogljivost, je postopek žarjenja, za katerega so potrebni znatna sredstva (peči) in čas. Peči, ki porabijo veliko energije, ni mogoče na hitro ustaviti ali segreti.

  Preglednica 9


  Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje Unije | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 55 % | 51 % | 58 % | 58 % | 59 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 93 | 105 | 105 | 108 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(219)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Dejavnik, ki omejuje zmogljivost, je postopek žarjenja, za katerega so potrebni znatna sredstva (peči) in čas. Peči, ki porabijo veliko energije, ni mogoče na hitro ustaviti ali segreti.

Preglednica 9

Preglednica 9

Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje Unije

Izkoriščenost zmogljivosti proizvodnje Unije

2014

2015

2016

2017

OPP

Izkoriščenost zmogljivosti

55 %

51 %

58 %

58 %

59 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

93

93

105

105

105

105

108

108

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (220) | Izkoriščenost zmogljivosti se je zaradi povečanega obsega proizvodnje Unije povečala za štiri odstotne točke. |
| --- | --- |

(220)

Izkoriščenost zmogljivosti se je zaradi povečanega obsega proizvodnje Unije povečala za štiri odstotne točke.

5.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (221) | Obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %, v skladu s povečanjem proizvodnje in kljub zmanjšanju potrošnje, saj so imeli korist od uvedene protidampinške dajatve.

  Preglednica 10


  Obseg prodaje v Uniji (v tonah) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja v Uniji | 21 459 | 21 779 | 22 216 | 23 375 | 23 043 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 104 | 109 | 107 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(221)

Obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %, v skladu s povečanjem proizvodnje in kljub zmanjšanju potrošnje, saj so imeli korist od uvedene protidampinške dajatve.

Preglednica 10

Preglednica 10

Obseg prodaje v Uniji (v tonah)

Obseg prodaje v Uniji (v tonah)

2014

2015

2016

2017

OPP

Prodaja v Uniji

21 459

21 779

22 216

23 375

23 043

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

104

104

109

109

107

107

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (222) | Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za šest odstotnih točk ali 11 %, dampinški uvoz pa se je v istem obdobju zmanjšal za 22 %, kar kaže na to, da je industrija Unije učinkovito nadomestila delež prodaje litega pribora (fitingov) za cevi, ki se je prej uvažal.

  Preglednica 11


  Tržni delež Unije | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež Unije | 57 % | 59 % | 57 % | 60 % | 63 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 104 | 100 | 105 | 111 |
| Vir: Eurostat na ravni TARIC, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(222)

Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za šest odstotnih točk ali 11 %, dampinški uvoz pa se je v istem obdobju zmanjšal za 22 %, kar kaže na to, da je industrija Unije učinkovito nadomestila delež prodaje litega pribora (fitingov) za cevi, ki se je prej uvažal.

Preglednica 11

Preglednica 11

Tržni delež Unije

Tržni delež Unije

2014

2015

2016

2017

OPP

Tržni delež Unije

57 %

59 %

57 %

60 %

63 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

104

104

100

100

105

105

111

111

Vir: Eurostat na ravni TARIC, podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

5.5.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (223) | Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa (EPDČ) je bila le delno v skladu s povečanjem obsega proizvodnje Unije, kar kaže, da je industrija Unije racionalizirala proizvodni proces in povečala produktivnost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

  Preglednica 12


  Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa | 1 887 | 1 889 | 1 898 | 1 908 | 1 916 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 101 | 101 | 102 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(223)

Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa (EPDČ) je bila le delno v skladu s povečanjem obsega proizvodnje Unije, kar kaže, da je industrija Unije racionalizirala proizvodni proces in povečala produktivnost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

Preglednica 12

Preglednica 12

Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa

Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa

2014

2015

2016

2017

OPP

Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa

1 887

1 889

1 898

1 908

1 916

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

101

101

101

101

102

102

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (224) | Industrija Unije je lahko povečala produktivnost, zaradi česar se je obseg proizvodnje Unije povečal bolj kot zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa.

  Preglednica 13


  Produktivnost (v tonah/EPDČ) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost | 16,4 | 15,2 | 17,1 | 17,1 | 17,4 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 93 | 104 | 104 | 106 |
| Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(224)

Industrija Unije je lahko povečala produktivnost, zaradi česar se je obseg proizvodnje Unije povečal bolj kot zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa.

Preglednica 13

Preglednica 13

Produktivnost (v tonah/EPDČ)

Produktivnost (v tonah/EPDČ)

2014

2015

2016

2017

OPP

Produktivnost

16,4

15,2

17,1

17,1

17,4

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

93

93

104

104

104

104

106

106

Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (225) | Povečanje produktivnosti izhaja tudi iz industrijskih inovacij, kjer roboti nenehno nadomeščajo tovarniške delavce, zlasti na področju strojne obdelave in odpreme. |
| --- | --- |

(225)

Povečanje produktivnosti izhaja tudi iz industrijskih inovacij, kjer roboti nenehno nadomeščajo tovarniške delavce, zlasti na področju strojne obdelave in odpreme.

5.5.2.4   Rast

| (226) | Kot je navedeno v preglednici 2, se je potrošnja Unije med letom 2014 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala za več kot 1 000 ton, obseg dampinškega uvoza pa se je v istem obdobju zmanjšal za več kot 2 000 ton. Industrija Unije je lahko zaradi zmanjšanja dampinškega uvoza svojo prodajo povečala za več kot 1 000 ton. |
| --- | --- |

(226)

Kot je navedeno v preglednici 2, se je potrošnja Unije med letom 2014 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala za več kot 1 000 ton, obseg dampinškega uvoza pa se je v istem obdobju zmanjšal za več kot 2 000 ton. Industrija Unije je lahko zaradi zmanjšanja dampinškega uvoza svojo prodajo povečala za več kot 1 000 ton.

5.5.2.5   Obseg dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (227) | Damping se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval na visoki ravni, kot je pojasnjeno v oddelku 3 zgoraj. |
| --- | --- |

(227)

Damping se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval na visoki ravni, kot je pojasnjeno v oddelku 3 zgoraj.

| (228) | Ker je bil obseg dampinškega uvoza iz LRK in Tajske manjši kot v prvotnem obdobju preiskave, je Komisija ocenila, da je bil vpliv razsežnosti stopnje dampinga na industrijo Unije precej manj izrazit kot med prvotno preiskavo. |
| --- | --- |

(228)

Ker je bil obseg dampinškega uvoza iz LRK in Tajske manjši kot v prvotnem obdobju preiskave, je Komisija ocenila, da je bil vpliv razsežnosti stopnje dampinga na industrijo Unije precej manj izrazit kot med prvotno preiskavo.

5.5.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

5.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

Preglednica 14

Preglednica 14

Povprečna prodajna cena v Uniji na tono

Povprečna prodajna cena v Uniji na tono

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena | 4 483 | 4 453 | 4 341 | 4 270 | 4 284 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 99 | 97 | 95 | 96 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

2014

2015

2016

2017

OPP

Povprečna prodajna cena

4 483

4 453

4 341

4 270

4 284

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

99

99

97

97

95

95

96

96

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (229) | Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 15


  Povprečni proizvodni stroški v Uniji na tono | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški proizvodnje | 3 171 | 3 417 | 3 193 | 3 327 | 3 308 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 108 | 101 | 105 | 104 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(229)

Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 15

Preglednica 15

Povprečni proizvodni stroški v Uniji na tono

Povprečni proizvodni stroški v Uniji na tono

2014

2015

2016

2017

OPP

Povprečni stroški proizvodnje

3 171

3 417

3 193

3 327

3 308

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

108

108

101

101

105

105

104

104

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (230) | Padajoči trend je posledica pritiska dampinškega uvoza na trgu. |
| --- | --- |

(230)

Padajoči trend je posledica pritiska dampinškega uvoza na trgu.

| (231) | Povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev v Uniji se je v zadevnem obdobju znižala za 4 %, povprečni proizvodni stroški pa so se v istem obdobju zvišali za 4 %, kot je prikazano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(231)

Povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev v Uniji se je v zadevnem obdobju znižala za 4 %, povprečni proizvodni stroški pa so se v istem obdobju zvišali za 4 %, kot je prikazano v nadaljevanju.

| (232) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju zvišali za 5 %.

  Preglednica 16


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela (v EUR/EPDČ) | 27 628 | 28 306 | 28 143 | 28 001 | 28 882 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 102 | 102 | 101 | 105 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(232)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju zvišali za 5 %.

Preglednica 16

Preglednica 16

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2014

2015

2016

2017

OPP

Povprečni stroški dela (v EUR/EPDČ)

27 628

28 306

28 143

28 001

28 882

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

102

102

102

102

101

101

105

105

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

5.5.3.2   Zaloge

| (233) | V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog znižala. Skupno se je znižala za 33 %. To znižanje izraža izboljšane notranje politike proizvajalcev Unije, katerih cilj je racionalizacija zalog, da bi se sprostil njihov kapital za poslovanje.

  Preglednica 17


  Zaloge (v tonah) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge | 5 103 | 4 285 | 4 124 | 3 712 | 3 433 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 84 | 81 | 73 | 67 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(233)

V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog znižala. Skupno se je znižala za 33 %. To znižanje izraža izboljšane notranje politike proizvajalcev Unije, katerih cilj je racionalizacija zalog, da bi se sprostil njihov kapital za poslovanje.

Preglednica 17

Preglednica 17

Zaloge (v tonah)

Zaloge (v tonah)

2014

2015

2016

2017

OPP

Zaloge

5 103

4 285

4 124

3 712

3 433

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

84

84

81

81

73

73

67

67

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

5.5.3.3   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 18

Preglednica 18

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | 11,2 % | 8,9 % | 10,7 % | 8,7 % | 8,5 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 80 | 96 | 78 | 76 |
| Denarni tok (v tisoč EUR) | 11 659 | 14 574 | 15 399 | 15 102 | 13 689 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 125 | 132 | 130 | 117 |
| Naložbe (v tisoč EUR) | 4 251 | 6 554 | 6 755 | 7 172 | 4 409 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 154 | 159 | 169 | 104 |
| Donosnost naložb | 32 % | 27 % | 29 % | 24 % | 24 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 83 | 90 | 74 | 74 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

2014

2015

2016

2017

OPP

Dobičkonosnost

11,2 %

8,9 %

10,7 %

8,7 %

8,5 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

80

80

96

96

78

78

76

76

Denarni tok (v tisoč EUR)

11 659

14 574

15 399

15 102

13 689

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

125

125

132

132

130

130

117

117

Naložbe (v tisoč EUR)

4 251

6 554

6 755

7 172

4 409

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

154

154

159

159

169

169

104

104

Donosnost naložb

32 %

27 %

29 %

24 %

24 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

83

83

90

90

74

74

74

74

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (234) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(234)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (235) | Dobičkonosnost se je obravnavanem obdobju zmanjšala za 24 %, zlasti po letu 2016. |
| --- | --- |

(235)

Dobičkonosnost se je obravnavanem obdobju zmanjšala za 24 %, zlasti po letu 2016.

| (236) | Neto denarni tok, tj. zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti, se je do leta 2016 znatno povečal, nato pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal na nižjo raven, vendar je bil še vedno za 17 % večji kot leta 2014. |
| --- | --- |

(236)

Neto denarni tok, tj. zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti, se je do leta 2016 znatno povečal, nato pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal na nižjo raven, vendar je bil še vedno za 17 % večji kot leta 2014.

| (237) | Gibanje naložb proizvajalcev Unije je potrdilo, da je ta industrija zelo kapitalsko intenzivna. Potrebna so znatna vlaganja, in sicer zaradi izpolnjevanja vse strožjih okoljskih standardov in zaradi izravnave naraščajočih stroškov za zaposlene, potrebne v proizvodnji, z njihovo nadomestitvijo z roboti. Zmanjšanje naložb v obdobju preiskave v zvezi s pregledom od leta 2015 je posledica postopka časovnega usklajevanja/odobritve enega od vzorčenih proizvajalcev in ne pomeni spremembe trenda. Proizvajalci Unije dejansko menijo, da bodo za ohranitev zadostnih ravni dobičkonosnosti v prihodnosti potrebne nadaljnje znatne naložbe. |
| --- | --- |

(237)

Gibanje naložb proizvajalcev Unije je potrdilo, da je ta industrija zelo kapitalsko intenzivna. Potrebna so znatna vlaganja, in sicer zaradi izpolnjevanja vse strožjih okoljskih standardov in zaradi izravnave naraščajočih stroškov za zaposlene, potrebne v proizvodnji, z njihovo nadomestitvijo z roboti. Zmanjšanje naložb v obdobju preiskave v zvezi s pregledom od leta 2015 je posledica postopka časovnega usklajevanja/odobritve enega od vzorčenih proizvajalcev in ne pomeni spremembe trenda. Proizvajalci Unije dejansko menijo, da bodo za ohranitev zadostnih ravni dobičkonosnosti v prihodnosti potrebne nadaljnje znatne naložbe.

| (238) | Donosnost naložb industrije Unije, tj. dobiček kot delež neto knjigovodske vrednosti sredstev, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 26 %. To je zlasti posledica zvišanja vrednosti kapitala, vloženega v proizvodna sredstva, v primerjavi z le rahlo zmanjšanim dobičkom v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(238)

Donosnost naložb industrije Unije, tj. dobiček kot delež neto knjigovodske vrednosti sredstev, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 26 %. To je zlasti posledica zvišanja vrednosti kapitala, vloženega v proizvodna sredstva, v primerjavi z le rahlo zmanjšanim dobičkom v obravnavanem obdobju.

| (239) | Zaradi zadostne dobičkonosnosti in donosnosti naložb so vzorčeni proizvajalci Unije na splošno lahko zbrali kapital za svoje potrebne naložbe v osnovna sredstva. Vendar so nekateri proizvajalci Unije opozorili na povečane težave pri zbiranju kapitala zaradi negotovosti glede nadaljevanja ukrepov in prihodnjih naložb. |
| --- | --- |

(239)

Zaradi zadostne dobičkonosnosti in donosnosti naložb so vzorčeni proizvajalci Unije na splošno lahko zbrali kapital za svoje potrebne naložbe v osnovna sredstva. Vendar so nekateri proizvajalci Unije opozorili na povečane težave pri zbiranju kapitala zaradi negotovosti glede nadaljevanja ukrepov in prihodnjih naložb.

5.6   Sklep o položaju industrije Unije

Sklep o položaju industrije Unije

| (240) | Z uvedbo dokončnih protidampinških ukrepov maja 2013 se je začel trend zmanjševanja uvoza iz zadevnih držav v zadevnem obdobju. Zaradi zmanjševanja obsega uvoza po nižjih cenah v primerjavi s povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije so se ublažili negativni učinki na trg Unije. |
| --- | --- |

(240)

Z uvedbo dokončnih protidampinških ukrepov maja 2013 se je začel trend zmanjševanja uvoza iz zadevnih držav v zadevnem obdobju. Zaradi zmanjševanja obsega uvoza po nižjih cenah v primerjavi s povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije so se ublažili negativni učinki na trg Unije.

| (241) | To je prispevalo k izboljšanju položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju, saj je omogočilo okrevanje od prejšnjih škodljivih učinkov dampinga. |
| --- | --- |

(241)

To je prispevalo k izboljšanju položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju, saj je omogočilo okrevanje od prejšnjih škodljivih učinkov dampinga.

| (242) | To je pripomoglo k povečanju proizvodnje in obsega prodaje proizvajalca Unije, pozitivnih denarnih tokov in donosnosti naložb ter omogočilo solidno, čeprav manjšo dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(242)

To je pripomoglo k povečanju proizvodnje in obsega prodaje proizvajalca Unije, pozitivnih denarnih tokov in donosnosti naložb ter omogočilo solidno, čeprav manjšo dobičkonosnost.

| (243) | Čeprav si je industrija Unije večinoma opomogla po pretekli škodi in se zdi, da je na pravi poti, da dolgoročno ohrani svoj položaj, pa je zaradi zelo omejenih možnosti za širitev trga Unije in nadaljnjega pritiska na cene še vedno v občutljivem položaju. |
| --- | --- |

(243)

Čeprav si je industrija Unije večinoma opomogla po pretekli škodi in se zdi, da je na pravi poti, da dolgoročno ohrani svoj položaj, pa je zaradi zelo omejenih možnosti za širitev trga Unije in nadaljnjega pritiska na cene še vedno v občutljivem položaju.

| (244) | Poleg tega je ta industrija zaradi visoke kapitalske intenzivnosti še posebno občutljiva na zmanjšanje obsega prodaje ali cene na enoto. |
| --- | --- |

(244)

Poleg tega je ta industrija zaradi visoke kapitalske intenzivnosti še posebno občutljiva na zmanjšanje obsega prodaje ali cene na enoto.

| (245) | Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(245)

Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.7   Verjetnost ponovitve škode

Verjetnost ponovitve škode

| (246) | Komisija je v uvodni izjavi 245 sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza iz LRK in Tajske. |
| --- | --- |

(246)

Komisija je v uvodni izjavi 245 sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza iz LRK in Tajske.

| (247) | V zvezi s tem je Komisija proučila proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v zadevnih državah, privlačnost trga Unije in vpliv uvoza iz zadevnih držav na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(247)

V zvezi s tem je Komisija proučila proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v zadevnih državah, privlačnost trga Unije in vpliv uvoza iz zadevnih držav na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

5.7.1   Neizkoriščena zmogljivost

Neizkoriščena zmogljivost

| (248) | Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 182 in 162, so v zadevnih državah znatne presežne zmogljivosti. Komisija ni našla elementov, ki bi kazali na morebitno znatno povečanje domačega povpraševanja po izdelku, ki se pregleduje, v zadevnih državah ali na katerem koli trgu tretjih držav v bližnji prihodnosti, da bi se absorbirala ta neizkoriščena zmogljivost. |
| --- | --- |

(248)

Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 182 in 162, so v zadevnih državah znatne presežne zmogljivosti. Komisija ni našla elementov, ki bi kazali na morebitno znatno povečanje domačega povpraševanja po izdelku, ki se pregleduje, v zadevnih državah ali na katerem koli trgu tretjih držav v bližnji prihodnosti, da bi se absorbirala ta neizkoriščena zmogljivost.

5.7.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (249) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 165 in 183, je trg Unije privlačen trg za proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(249)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 165 in 183, je trg Unije privlačen trg za proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav.

| (250) | To je bilo potrjeno med junijem 2016 in junijem 2017, ko se je po začasno razveljavljeni protidampinški dajatvi za izdelek, ki se pregleduje, ki ga je proizvajala družba Jinan Meide, znatno povečal kitajski uvoz. Ta proizvajalec je v prvem četrtletju leta 2017 podvojil svoj poceni uvoz v Unijo v primerjavi s prejšnjim četrtletjem in običajno vrednostjo prvega četrtletja v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(250)

To je bilo potrjeno med junijem 2016 in junijem 2017, ko se je po začasno razveljavljeni protidampinški dajatvi za izdelek, ki se pregleduje, ki ga je proizvajala družba Jinan Meide, znatno povečal kitajski uvoz. Ta proizvajalec je v prvem četrtletju leta 2017 podvojil svoj poceni uvoz v Unijo v primerjavi s prejšnjim četrtletjem in običajno vrednostjo prvega četrtletja v obravnavanem obdobju.

| (251) | Na podlagi navedenega bodo proizvajalci iz zadevnih držav ob odsotnosti ukrepov verjetno močno povečali svojo navzočnost na trgu Unije v smislu obsega in tržnega deleža, in sicer po dampinških cenah, ki bi znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(251)

Na podlagi navedenega bodo proizvajalci iz zadevnih držav ob odsotnosti ukrepov verjetno močno povečali svojo navzočnost na trgu Unije v smislu obsega in tržnega deleža, in sicer po dampinških cenah, ki bi znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.

5.7.3   Vpliv na industrijo Unije

Vpliv na industrijo Unije

| (252) | Proizvajalci Unije bi zaradi razveljavitve veljavnih ukrepov utrpeli škodo. Z verjetnim prihodom velikih količin kitajskega in tajskega uvoza, ki bi nelojalno nižal cene, bi bila industrija Unije prisiljena znatno zmanjšati svojo proizvodnjo, zaradi česar bi se hitro znižale ravni dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(252)

Proizvajalci Unije bi zaradi razveljavitve veljavnih ukrepov utrpeli škodo. Z verjetnim prihodom velikih količin kitajskega in tajskega uvoza, ki bi nelojalno nižal cene, bi bila industrija Unije prisiljena znatno zmanjšati svojo proizvodnjo, zaradi česar bi se hitro znižale ravni dobičkonosnosti.

| (253) | Zaradi občutljivosti industrije Unije na zmanjšanje obsega proizvodnje ali znižanje prodajnih cen bi se zelo hitro poslabšali njena dobičkonosnost in drugi kazalniki uspešnosti. |
| --- | --- |

(253)

Zaradi občutljivosti industrije Unije na zmanjšanje obsega proizvodnje ali znižanje prodajnih cen bi se zelo hitro poslabšali njena dobičkonosnost in drugi kazalniki uspešnosti.

| (254) | Proizvodnja litega pribora (fitingov) za cevi je kapitalsko intenzivna industrija. Da bi lahko livarna delovala, morajo biti vzpostavljeni veliki objekti, vključno s pečmi, stroji za oblikovanje ter linijami za galvanizacijo in žarjenje. Poleg tega je robotika, ki je potrebna za obvladovanje vse višjih stroškov dela v Uniji z nadomestitvijo človeške delovne sile, zelo draga. Nakup enega samega avtomatiziranega stroja za vrezovanje določene vrste pribora (fitingov) lahko stane do 1 milijon EUR. To je zelo velik izdatek v primerjavi s prometom in dobičkom, značilnima za to industrijo. |
| --- | --- |

(254)

Proizvodnja litega pribora (fitingov) za cevi je kapitalsko intenzivna industrija. Da bi lahko livarna delovala, morajo biti vzpostavljeni veliki objekti, vključno s pečmi, stroji za oblikovanje ter linijami za galvanizacijo in žarjenje. Poleg tega je robotika, ki je potrebna za obvladovanje vse višjih stroškov dela v Uniji z nadomestitvijo človeške delovne sile, zelo draga. Nakup enega samega avtomatiziranega stroja za vrezovanje določene vrste pribora (fitingov) lahko stane do 1 milijon EUR. To je zelo velik izdatek v primerjavi s prometom in dobičkom, značilnima za to industrijo.

| (255) | Stalne naložbe v osnovna sredstva, ki bi bile potrebne, ne bi bile več upravičene in izkoristek že pridobljenih naložbenih sredstev ne bi bil zanesljiv. To bi lahko vodilo v zaprtje tovarn in posledično izgubo delovnih mest ter morebitno izginotje industrije. |
| --- | --- |

(255)

Stalne naložbe v osnovna sredstva, ki bi bile potrebne, ne bi bile več upravičene in izkoristek že pridobljenih naložbenih sredstev ne bi bil zanesljiv. To bi lahko vodilo v zaprtje tovarn in posledično izgubo delovnih mest ter morebitno izginotje industrije.

5.8   Sklep

Sklep

| (256) | Razveljavitev ukrepov bi po vsej verjetnosti povzročila znatno povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav po škodljivih cenah, zaradi česar bi industrija Unija ponovno utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(256)

Razveljavitev ukrepov bi po vsej verjetnosti povzročila znatno povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav po škodljivih cenah, zaradi česar bi industrija Unija ponovno utrpela znatno škodo.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

6.1   Uvod

Uvod

| (257) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi najrazličnejših zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, trgovcev na debelo in drobno ter uporabnikov. |
| --- | --- |

(257)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi najrazličnejših zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, trgovcev na debelo in drobno ter uporabnikov.

| (258) | V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, ki analizira stanje, v katerem protidampinški ukrepi že veljajo, omogoča oceno morebitnega nesorazmernega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(258)

V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, ki analizira stanje, v katerem protidampinški ukrepi že veljajo, omogoča oceno morebitnega nesorazmernega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (259) | Na podlagi tega je bilo proučeno, ali bi bilo mogoče kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode ugotoviti, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(259)

Na podlagi tega je bilo proučeno, ali bi bilo mogoče kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode ugotoviti, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ne bi bila v interesu Unije.

6.2   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (260) | Preiskava je pokazala, da bi morebitni iztek ukrepov verjetno pomembno negativno vplival na industrijo Unije. Položaj industrije Unije bi se hitro poslabšal v smislu manjšega obsega prodaje in prodajnih cen, kar bi povzročilo močno zmanjšanje dobičkonosnosti. Nadaljevanje ukrepov bi industriji Unije omogočalo, da bi v celoti izkoristila svoj potencial na trgu Unije, ki ji zagotavlja enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

(260)

Preiskava je pokazala, da bi morebitni iztek ukrepov verjetno pomembno negativno vplival na industrijo Unije. Položaj industrije Unije bi se hitro poslabšal v smislu manjšega obsega prodaje in prodajnih cen, kar bi povzročilo močno zmanjšanje dobičkonosnosti. Nadaljevanje ukrepov bi industriji Unije omogočalo, da bi v celoti izkoristila svoj potencial na trgu Unije, ki ji zagotavlja enake konkurenčne pogoje.

| (261) | Zato je ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(261)

Zato je ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.

6.3   Interes uvoznikov

Interes uvoznikov

| (262) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je Komisija vzorčila tri uvoznike in jih povabila k sodelovanju v tej preiskavi. Nobeden od njih se ni odzval. |
| --- | --- |

(262)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je Komisija vzorčila tri uvoznike in jih povabila k sodelovanju v tej preiskavi. Nobeden od njih se ni odzval.

| (263) | V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da kakršen koli negativni učinek uvedbe ukrepov na uvoznike glede na njihov dobiček in vire dobave ne bi bil nesorazmeren. |
| --- | --- |

(263)

V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da kakršen koli negativni učinek uvedbe ukrepov na uvoznike glede na njihov dobiček in vire dobave ne bi bil nesorazmeren.

| (264) | V sedanji preiskavi Komisija nima na voljo nobenih nasprotnih dokazov, zato je mogoče potrditi, da veljavni ukrepi niso bistveno negativno vplivali na finančni položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje. |
| --- | --- |

(264)

V sedanji preiskavi Komisija nima na voljo nobenih nasprotnih dokazov, zato je mogoče potrditi, da veljavni ukrepi niso bistveno negativno vplivali na finančni položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje.

6.4   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (265) | Komisija je vzpostavila stik z vsemi znanimi uporabniki v tej preiskavi in jih povabila k sodelovanju. Sodeloval ni noben uporabnik. |
| --- | --- |

(265)

Komisija je vzpostavila stik z vsemi znanimi uporabniki v tej preiskavi in jih povabila k sodelovanju. Sodeloval ni noben uporabnik.

| (266) | S sedanjo preiskavo se niso zagotovili nobeni dokazi, iz katerih bi bilo razvidno, da so veljavni ukrepi kakor koli negativno vplivali nanje. Zaradi nizke cene je omejen tudi vpliv deleža izdelka, ki se pregleduje, na skupne stroške nove izgradnje ali namestitve. |
| --- | --- |

(266)

S sedanjo preiskavo se niso zagotovili nobeni dokazi, iz katerih bi bilo razvidno, da so veljavni ukrepi kakor koli negativno vplivali nanje. Zaradi nizke cene je omejen tudi vpliv deleža izdelka, ki se pregleduje, na skupne stroške nove izgradnje ali namestitve.

| (267) | Na podlagi navedenega je mogoče potrditi, da veljavni ukrepi niso bistveno negativno vplivali na finančni položaj uporabnikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje. |
| --- | --- |

(267)

Na podlagi navedenega je mogoče potrditi, da veljavni ukrepi niso bistveno negativno vplivali na finančni položaj uporabnikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje.

6.5   Sklep

Sklep

| (268) | Komisija je glede na navedeno sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi dokončnih protidampinških ukrepov na uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK in Tajske. |
| --- | --- |

(268)

Komisija je glede na navedeno sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi dokončnih protidampinških ukrepov na uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK in Tajske.

7.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (269) | Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju dampinga, ponovitvi škode in interesu Unije bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske. |
| --- | --- |

(269)

Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju dampinga, ponovitvi škode in interesu Unije bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske.

| (270) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila predvidena ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe o tem razkritju in zahtevale zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(270)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila predvidena ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile pripombe o tem razkritju in zahtevale zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (271) | V roku 25 dni ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(271)

V roku 25 dni ni prejela nobenih pripomb.

| (272) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (80) se obresti, ki jih je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, izračunajo z obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljeno v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(272)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (80) se obresti, ki jih je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, izračunajo z obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljeno v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

80

Uradnega lista Evropske unije

| (273) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki se pregledujejo in jih proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(273)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki se pregledujejo in jih proizvaja katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni izrecno navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (274) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj predložiti Komisiji (81) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami. Zlasti bi jo bilo treba obvestiti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, povezani na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(274)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj predložiti Komisiji (81) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami. Zlasti bi jo bilo treba obvestiti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, povezani na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

81

| (275) | Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni izrazil mnenja – |
| --- | --- |

(275)

Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni izrazil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa, razen ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, trenutno uvrščenega pod oznaki KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) in ex 7307 19 90 (oznaka TARIC 7307199010), s poreklom iz LRK in Tajske.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo naslednje družbe, je:

| Država | Družba | Dajatev (v %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Yutian County | 57,8 | B335 |
| Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Jinan | 39,2 | B336 |
| Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Qingdao | 24,6 | B337 |
| Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – XuShui County | 41,1 | B338 |
| Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town | 41,1 | B339 |
| Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linyi City | 41,1 | B340 |
| China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Taigu County | 41,1 | B341 |
| Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County | 41,1 | B342 |
| Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hebei | 41,1 | B343 |
| Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. – Hongqiao Town, Yutian County | 41,1 | B344 |
| Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan | 41,1 | B345 |
| Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu | 41,1 | B346 |
| Vse druge družbe | 57,8 | B999 |
| Tajska | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. – Samutsakorn | 15,5 | B347 |
| Siam Fittings Co., Ltd. – Samutsakorn | 14,9 | B348 |
| Vse druge družbe | 15,5 | B999 |

Država

Družba

Dajatev (v %)

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Yutian County

57,8

B335

Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Jinan

39,2

B336

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Qingdao

24,6

B337

Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – XuShui County

41,1

B338

Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town

41,1

B339

Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linyi City

41,1

B340

China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Taigu County

41,1

B341

Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County

41,1

B342

Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hebei

41,1

B343

Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. – Hongqiao Town, Yutian County

41,1

B344

Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

41,1

B345

Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu

41,1

B346

Vse druge družbe

57,8

B999

Tajska

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. – Samutsakorn

15,5

B347

Siam Fittings Co., Ltd. – Samutsakorn

14,9

B348

Vse druge družbe

15,5

B999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

4.   Komisija lahko spremeni odstavek 2, da vanj vključi novega proizvajalca izvoznika in temu proizvajalcu pripiše ustrezno tehtano povprečno stopnjo protidampinške dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec prvotne preiskave, kadar nov proizvajalec izvoznik iz Ljudske republike Kitajske ali Tajske Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

| (a) | v obdobju od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (obdobju prvotne preiskave) v Unijo ni izvažal izdelka iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

v obdobju od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (obdobju prvotne preiskave) v Unijo ni izvažal izdelka iz odstavka 1;

| (b) | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski ali na Tajskem, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni s to uredbo, in |
| --- | --- |

(b)

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski ali na Tajskem, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni s to uredbo, in

| (c) | je izdelek, ki se pregleduje, dejansko izvažal v Unijo ali je po obdobju prvotne preiskave prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(c)

je izdelek, ki se pregleduje, dejansko izvažal v Unijo ali je po obdobju prvotne preiskave prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo.

5.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj protidampinške dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun. Ta račun vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki je izdal take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, s takim besedilom: „Podpisani potrjujem, da je (količina) navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa ali sferoidnega grafitnega litega železa, prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  
  UL L 129, 14.5.2013, str. 1.

2

(3)  
  UL C 398, 28.10.2016, str. 57.

3

(4)  
  UL L 166, 29.6.2017, str. 23.

4

(5)  
  UL L 193, 19.7.2016, str. 115.

5

(6)  
  UL L 7, 12.1.2018, str. 39.

6

(7)  
  UL L 44, 15.2.2019, str. 6.

7

(8)  
  UL C 268, 12.8.2017, str. 4.

8

(9)  
  UL C 162, 8.5.2018, str. 11.

9

(10)  Št. t18.007227.

10

(11)  Št. t19.001077.

11

(12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

12

(13)  Poročilo – poglavje 2, str. 6 in 7.

13

(14)  Poročilo – poglavje 2, str. 10.

14

(15)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

15

(16)  Poročilo – poglavje 2, str. 20 in 21.

16

(17)  Poročilo – poglavje 3, str. 41, 73 in 74.

17

(18)  Poročilo – poglavje 6, str. 120 in 121.

18

(19)  Poročilo – poglavje 6, str. 122–135.

19

(20)  Poročilo – poglavje 7, str. 167 in 168.

20

(21)  Poročilo – poglavje 8, str. 169 in 170, 200 in 201.

21

(22)  Poročilo – poglavje 2, str. 15 in 16, poglavje 4, str. 50 in 84, poglavje 5, str. 108 in 109.

22

(23)  Celotno besedilo načrta je na voljo na spletnem mestu ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

23

(24)  Poročilo – poglavje 14, str. 358: 51 % zasebnih družb in 49 % družb v državni lasti glede na proizvodnjo ter 44 % družb v državni lasti in 56 % zasebnih družb glede na zmogljivost.

24

(25)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

25

(26)  Na primer združitev zasebne družbe Rizhao in družbe v državni lasti Shandong Iron and Steel leta 2009. Glej pekinško poročilo o jeklu, str. 58.

26

(27)  Glej http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/DispatchAction.do?efFormEname=ECTM40&key=VzQMM1oxUTACY1BnAGdWN1A0AmJSNlNgVWdUZwVhADIAEw9ADBcCMgobUhUFElIw (obiskano 27. marca 2019).

27

(28)  Poročilo – poglavje 5, str. 100 in 101.

28

(29)  Poročilo – poglavje 2, str. 26.

29

(30)  Poročilo – poglavje 2, str. 31 in 32.

30

(31)  Glej https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

31

(32)  Glej uvodno izjavo 64 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/969 z dne 8. junija 2017 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 146, 9.6.2017, str. 17).

32

(33)  http://www.jihuachina.com/index.php/home/zx/detail/id/453/gid/501/eid/3035 (obiskano 27. marca 2019) in http://www.meide-casting.com/news/428.html (obiskano 27. marca 2019).

33

(34)  Poročilo – poglavji 6 in 12.

34

(35)  Poročilo – poglavje 4, str. 41, 42 in 83.

35

(36)  Del III poročila – poglavje 14, str. 346 in naslednje.

36

(37)  Uvod v načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva.

37

(38)  Poročilo – poglavje 14, str. 347.

38

(39)  Glej na primer del IV/6 načrta za prilagoditev in posodobitev jeklarstva.

39

(40)  Glej http://www.qhdb.com.cn/Newspaper/Show.aspx?id=196215 (obiskano 29. marca 2019).

40

(41)  13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj Ljudske republike Kitajske (2016–2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

41

(42)  Poročilo – poglavje 14, str. 349.

42

(43)  Poročilo – poglavje 14, str. 352.

43

(44)  Katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013), izdan na podlagi odredbe št. 9 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 27. marca 2011 in spremenjen v skladu s sklepom nacionalne komisije za razvoj in reforme o spremembi ustreznih klavzul Kataloga s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011), izdanim na podlagi odredbe št. 21 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 16. februarja 2013.

44

(45)  Glej uvodno izjavo 56 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/969 z dne 8. junija 2017 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 146, 9.6.2017, str. 17).

45

(46)  DS395 – Kitajska – Ukrepi, povezani z izvozom različnih surovin (glej poročilo – poglavje 12, str. 299).

46

(47)  Glej poročilo – poglavje 14 (str. 365), poglavje 12 (str. 303).

47

(48)  Glej poročilo – poglavje 8 (str. 178), poglavje 12 (str. 278).

48

(49)  Glej poročilo – poglavje 12 (str. 270, 272 in 273).

49

(50)  Poročilo – poglavje 14, str. 375 in 376.

50

(51)  Poročilo – poglavje 6, str. 138–149.

51

(52)  Poročilo – poglavje 9, str. 216.

52

(53)  Poročilo – poglavje 9, str. 213–215.

53

(54)  Poročilo – poglavje 9, str. 209–211.

54

(55)  Poročilo – poglavje 13, str. 332–337.

55

(56)  Poročilo – poglavje 13, str. 336.

56

(57)  Poročilo – poglavje 13, str. 337–341.

57

(58)  Poročilo – poglavje 6, str. 114–117.

58

(59)  Poročilo – poglavje 6, str. 119.

59

(60)  Poročilo – poglavje 6, str. 120.

60

(61)  Poročilo – poglavje 6, str. 121 in 122, 126–128 ter 133–135.

61

(62)  Poročilo, prav tam.

62

(63)  Poročilo – poglavje 14, str. 362 in 363, v katerem so navedene preiskave trgovinske zaščite EU (glede nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in glede nekaterih jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske), pa tudi preiskave trgovinske zaščite, ki so jih izvedli avstralski, kanadski, indijski ali ameriški organi.

63

(64)  Poročilo – poglavje 6, str. 127, zlasti kar zadeva oceno Mednarodnega denarnega sklada.

64

(65)  Poročilo – poglavje 6, str. 121 in 122, 126–128 ter 133–135.

65

(66)  Odprti podatki Svetovne banke – Višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

66

(67)  Če nobena država s podobno stopnjo razvoja ne proizvaja izdelka, ki se pregleduje, se lahko prouči možnost proizvodnje izdelka iz iste splošne kategorije in/ali sektorja izdelka, ki se pregleduje.

67

(68)  www.bvdinfo.com.

68

(69)  En proizvajalec izvoznik je navedel oznako HS 2716 00. Vendar te informacije niso pomembne pri določitvi vrednosti na podlagi statističnih podatkov, ki se izrecno nanašajo na električno energijo.

69

(70)  En proizvajalec izvoznik je navedel oznako HS 2711 11. Vendar te informacije niso pomembne pri določitvi vrednosti na podlagi statističnih podatkov, ki se izrecno nanašajo na zemeljski plin.

70

(71)  Ministrstvo Združenih držav za trgovino, Uprava za mednarodno trgovino, A-570053, 21. oktober 2016.

71

(72)  https://data.go.th/DatasetDetail.aspx?id=d986842c-b30a-4ed3-b329-9e248a7d5096&AspxAutoDetectCookieSupport=1.

72

(73)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, str. 131.

73

(74)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, str. 18.

74

(75)  https://www.energir.com/en/major-industries/conversion-factors/.

75

(76)  Nezaupni prilogi B-17 in B-19: v zahtevku so predloženi dokazi o proizvodni zmogljivosti vsaj 310 000 ton na podlagi spletnih strani le šestih kitajskih proizvajalcev od 30 znanih proizvajalcev na Kitajskem.

76

(77)  Na voljo na spletnem naslovu: http://www.gtis.com/gta/.

77

(78)  Ni navedeno ali zajeto na drugem mestu.

78

(79)  Proizvajalcev na Tajskem, ki v Unijo izvažajo izdelek, ki spada pod oznako HS 7307 19. Ta oznaka sicer vključuje druge izdelke, vendar prevladujoč delež izvoza v Unijo pod to oznako vključuje tempran navojni pribor (fitinge).

79

(80)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

80

(81)  
  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, B-1049 Bruselj, Belgija.

81

---

SKLEPI

| 25.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/37

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/1260

z dne 15. julija 2019

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru za trgovino, ustanovljenem s Sporazumom o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede spremembe dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C k Sporazumu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum, njuni pogodbenici pa sta v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), podpisan 6. oktobra 2010, je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2015/2169 (2). Uporablja se od 1. julija 2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum, njuni pogodbenici pa sta v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), podpisan 6. oktobra 2010, je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2015/2169 (2). Uporablja se od 1. julija 2011 (3).

| (2) | Člen 15.1 Sporazuma ustanavlja Odbor za trgovino, ki lahko med drugim obravnava spremembe k Sporazumu ali spremeni določbe Sporazuma v primerih, ki so jasno določeni v Sporazumu. Člen 15.5.2 Sporazuma določa, da lahko pogodbenici v okviru Odbora za trgovino odločita, da spremenita priloge, dodatke, protokole in opombe k Sporazumu, ob upoštevanju njunih zakonskih zahtev in postopkov. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15.1 Sporazuma ustanavlja Odbor za trgovino, ki lahko med drugim obravnava spremembe k Sporazumu ali spremeni določbe Sporazuma v primerih, ki so jasno določeni v Sporazumu. Člen 15.5.2 Sporazuma določa, da lahko pogodbenici v okviru Odbora za trgovino odločita, da spremenita priloge, dodatke, protokole in opombe k Sporazumu, ob upoštevanju njunih zakonskih zahtev in postopkov.

| (3) | V skladu s členom 3(d) Priloge 2-C k Sporazumu moratapogodbenici najmanj vsaka tri leta od začetka veljavnosti Sporazumapregledati dodatka 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C za pospešitev priznavanja izdelkov, kot je določeno v pododstavku (a) istega člena, ob upoštevanju morebitnih sprememb zakonodaje na mednarodni ravni ali na ravni pogodbenic. Člen 3(d) Priloge 2-C določa tudi, da o vseh spremembah dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 odloča Odbor za trgovino. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(d) Priloge 2-C k Sporazumu moratapogodbenici najmanj vsaka tri leta od začetka veljavnosti Sporazumapregledati dodatka 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C za pospešitev priznavanja izdelkov, kot je določeno v pododstavku (a) istega člena, ob upoštevanju morebitnih sprememb zakonodaje na mednarodni ravni ali na ravni pogodbenic. Člen 3(d) Priloge 2-C določa tudi, da o vseh spremembah dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 odloča Odbor za trgovino.

| (4) | Odkar se je Sporazum začel uporabljati, so se tehnični predpisi iz dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C k Sporazumu spremenili, prav tako pa tudi nekateri od zajetih izdelkov. Da bi se upoštevale te spremembe, sta Unija in Koreja spremenili tehnične predpise in ohranili enako raven dostopa do trga, kot je zajeta v členu 1.2 Priloge 2-C k Sporazumu. |
| --- | --- |

(4)

Odkar se je Sporazum začel uporabljati, so se tehnični predpisi iz dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C k Sporazumu spremenili, prav tako pa tudi nekateri od zajetih izdelkov. Da bi se upoštevale te spremembe, sta Unija in Koreja spremenili tehnične predpise in ohranili enako raven dostopa do trga, kot je zajeta v členu 1.2 Priloge 2-C k Sporazumu.

| (5) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru za trgovino. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru za trgovino.

| (6) | Stališče Unije v Odboru za trgovino bi zato moralo biti, da se podpre sprejetje priloženega osnutka sklepa Odbora za trgovino – |
| --- | --- |

(6)

Stališče Unije v Odboru za trgovino bi zato moralo biti, da se podpre sprejetje priloženega osnutka sklepa Odbora za trgovino –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru za trgovino, ustanovljenem s členom 15.1 Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, je, da se podpire sprejetje osnutka sklepa Odbora za trgovino, priloženega k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 15. julija 2019

Za Svet

Predsednik

J. LEPPÄ

---

(1)  
  UL L 127, 14.5.2011, str. 6.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/2169 z dne 1. oktobra 2015 o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (UL L 307, 25.11.2015, str. 2).

2

(3)  Obvestilo o začasni uporabi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (UL L 168, 28.6.2011, str. 1).

3

---

OSNUTEK

SKLEP št. 3 ODBORA ZA TRGOVINO KOREJA-EU

z dne xx. aprila 2019

o spremembi dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C k Sporazumu o prosti trgovini Koreja-EU

ODBOR ZA TRGOVINO JE –

ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo (EU) in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo (Koreja) na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum oziroma pogodbenici) in zlasti člena 15.1.4(c) in člena 15.5.2 Sporazuma ter člena 3(d) Priloge 2-C k Sporazumu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odbor za trgovino, ki ga ustanovita pogodbenici, lahko v skladu s členom 15.1.4(c) Sporazuma obravnava spremembe k Sporazumu ali spremeni določbe Sporazuma v primerih, ki so jasno določeni v Sporazumu. |
| --- | --- |

(1)

Odbor za trgovino, ki ga ustanovita pogodbenici, lahko v skladu s členom 15.1.4(c) Sporazuma obravnava spremembe k Sporazumu ali spremeni določbe Sporazuma v primerih, ki so jasno določeni v Sporazumu.

| (2) | Člen 15.5.2 Sporazuma določa, da lahko pogodbenici sprejmeta odločitev Odbora za trgovino o spremembi prilog, dodatkov, protokolov in opomb k Sporazumu, za katero veljajo njune zakonske zahteve in postopki. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15.5.2 Sporazuma določa, da lahko pogodbenici sprejmeta odločitev Odbora za trgovino o spremembi prilog, dodatkov, protokolov in opomb k Sporazumu, za katero veljajo njune zakonske zahteve in postopki.

| (3) | Člen 3(d) Priloge 2-C k Sporazumu pooblašča pogodbenici, da najmanj vsaka tri leta od začetka veljavnosti Sporazuma pregledata dodatka 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C za pospešitev priznavanja izdelkov, kot je določeno v pododstavku (a) istega člena, ob upoštevanju morebitnih sprememb zakonodaje na mednarodni ravni ali na ravni pogodbenic. Določa tudi, da o vseh spremembah dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 odloča Odbor za trgovino. |
| --- | --- |

(3)

Člen 3(d) Priloge 2-C k Sporazumu pooblašča pogodbenici, da najmanj vsaka tri leta od začetka veljavnosti Sporazuma pregledata dodatka 2-C-2 in 2-C-3 k Prilogi 2-C za pospešitev priznavanja izdelkov, kot je določeno v pododstavku (a) istega člena, ob upoštevanju morebitnih sprememb zakonodaje na mednarodni ravni ali na ravni pogodbenic. Določa tudi, da o vseh spremembah dodatkov 2-C-2 in 2-C-3 odloča Odbor za trgovino.

| (4) | Koreja in EU sta spremenili tehnične predpise, da bi ohranili enako raven dostopa do trga, kot je zajeta v členu 1.2 Priloge 2-C k Sporazumu. Poleg tega bi se moralo sklicevanje na „pravilnik UNECE“ v dodatkih 2-C-2 in 2-C-3 zdaj razumeti kot sklicevanje na „pravilnik ZN“ v skladu s Sporazumom o sprejetju harmoniziranih tehničnih pravilnikov Združenih narodov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh pravilnikov Združenih narodov (revizija 3) (1) z dne 20. oktobra 2017. |
| --- | --- |

(4)

Koreja in EU sta spremenili tehnične predpise, da bi ohranili enako raven dostopa do trga, kot je zajeta v členu 1.2 Priloge 2-C k Sporazumu. Poleg tega bi se moralo sklicevanje na „pravilnik UNECE“ v dodatkih 2-C-2 in 2-C-3 zdaj razumeti kot sklicevanje na „pravilnik ZN“ v skladu s Sporazumom o sprejetju harmoniziranih tehničnih pravilnikov Združenih narodov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh pravilnikov Združenih narodov (revizija 3) (1) z dne 20. oktobra 2017.

| (5) | Razpredelnica 1 Dodatka 2-C-2 je bila spremenjena na naslednji način:






  (a) | Ker je uporaba pravilnikov ZN v EU obvezna, je bila zaradi poenostavitve sprejeta odločitev, da se črtajo sklici na uredbe (npr. uredba o splošni varnosti vozil) in direktive EU v stolpcu „Ustrezni tehnični predpis EU“, zato je ta stolpec ostal prazen. |
| --- | --- | --- |

(5)

Razpredelnica 1 Dodatka 2-C-2 je bila spremenjena na naslednji način:

(a)

Ker je uporaba pravilnikov ZN v EU obvezna, je bila zaradi poenostavitve sprejeta odločitev, da se črtajo sklici na uredbe (npr. uredba o splošni varnosti vozil) in direktive EU v stolpcu „Ustrezni tehnični predpis EU“, zato je ta stolpec ostal prazen.

| (b) | Kadar pa ni veljavnih pravilnikov ZN ali je področje uporabe pravilnikov ZN neustrezno, na primer pri predmetu „Dovoljena raven hrupa“, uredbe ali direktive EU nadomeščajo ali dopolnjujejo pravilnike ZN. Zato je bil v stolpec „Ustrezni tehnični predpis EU“ vnesen sklic „če obstaja“. |
| --- | --- |

(b)

Kadar pa ni veljavnih pravilnikov ZN ali je področje uporabe pravilnikov ZN neustrezno, na primer pri predmetu „Dovoljena raven hrupa“, uredbe ali direktive EU nadomeščajo ali dopolnjujejo pravilnike ZN. Zato je bil v stolpec „Ustrezni tehnični predpis EU“ vnesen sklic „če obstaja“.

| (c) | Kar zadeva predmeta „Dovoljena raven hrupa“ in „Nadomestni glušnik“, je bila Uredba (EU) št. 540/2014 dodana v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU, ker razveljavlja Direktivo 70/157/EGS in se uporablja postopoma. |
| --- | --- |

(c)

Kar zadeva predmeta „Dovoljena raven hrupa“ in „Nadomestni glušnik“, je bila Uredba (EU) št. 540/2014 dodana v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU, ker razveljavlja Direktivo 70/157/EGS in se uporablja postopoma.

| (d) | Predmet „Emisije“ je bil nadomeščen s predmetom „Emisije lahkih vozil“, ker se zahteva iz Pravilnika ZN št. 83 uporablja samo za kategoriji vozil M1 in N1. Poleg tega je bil sklic „Direktiva 70/220/EGS“ črtan, ker je bila ta direktiva razveljavljena in nadomeščena z „uredbami (ES) št. 715/2007, (ES) št. 692/2008, (EU) št. 459/2012, (EU) 2016/427, (EU) 2016/646, (EU) 2017/1151, (EU) 2017/1154 in Uredbo (EU) 2018/1832“, ki so bile dodane v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU. |
| --- | --- |

(d)

Predmet „Emisije“ je bil nadomeščen s predmetom „Emisije lahkih vozil“, ker se zahteva iz Pravilnika ZN št. 83 uporablja samo za kategoriji vozil M1 in N1. Poleg tega je bil sklic „Direktiva 70/220/EGS“ črtan, ker je bila ta direktiva razveljavljena in nadomeščena z „uredbami (ES) št. 715/2007, (ES) št. 692/2008, (EU) št. 459/2012, (EU) 2016/427, (EU) 2016/646, (EU) 2017/1151, (EU) 2017/1154 in Uredbo (EU) 2018/1832“, ki so bile dodane v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU.

| (e) | Kar zadeva predmet „Nadomestni katalizatorji“, je bil sklic „Direktiva 70/220/EGS“ črtan, ker je bila ta direktiva razveljavljena in nadomeščena z „uredbama (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 692/2008“, ki sta bili dodani v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU. |
| --- | --- |

(e)

Kar zadeva predmet „Nadomestni katalizatorji“, je bil sklic „Direktiva 70/220/EGS“ črtan, ker je bila ta direktiva razveljavljena in nadomeščena z „uredbama (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 692/2008“, ki sta bili dodani v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU.

| (f) | Kar zadeva tiste predmete, katerih ime se je spremenilo, kot na primer predmeta „Zaviranje“ in „Zaviranje“, ki sta bila nadomeščena z „Zaviranje – težka vozila“ oziroma „Zaviranje – lahka vozila“, so bile te spremembe storjene zaradi jasnosti. |
| --- | --- |

(f)

Kar zadeva tiste predmete, katerih ime se je spremenilo, kot na primer predmeta „Zaviranje“ in „Zaviranje“, ki sta bila nadomeščena z „Zaviranje – težka vozila“ oziroma „Zaviranje – lahka vozila“, so bile te spremembe storjene zaradi jasnosti.

| (g) | Kar zadeva predmet „Dimljenje dizelskih motorjev“, je bila črtana „Direktiva 72/306/EGS“, ker je bila nadomeščena z „Uredbo (ES) št. 692/2008“, ki je bila dodana v razpredelnico 1 v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU. |
| --- | --- |

(g)

Kar zadeva predmet „Dimljenje dizelskih motorjev“, je bila črtana „Direktiva 72/306/EGS“, ker je bila nadomeščena z „Uredbo (ES) št. 692/2008“, ki je bila dodana v razpredelnico 1 v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU.

| (h) | Kar zadeva predmet „Emisije CO2 – poraba goriva“, je bila „Direktiva 80/1268/EGS“ nadomeščena z „Uredbo (ES) št. 692/2008“, ki je bila dodana v razpredelnico 1 v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU, predmet pa se zdaj glasi „Emisije CO2 – poraba goriva osebnih vozil z največ osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža“, da se v celoti upošteva področje uporabe navedene uredbe. |
| --- | --- |

(h)

Kar zadeva predmet „Emisije CO2 – poraba goriva“, je bila „Direktiva 80/1268/EGS“ nadomeščena z „Uredbo (ES) št. 692/2008“, ki je bila dodana v razpredelnico 1 v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU, predmet pa se zdaj glasi „Emisije CO2 – poraba goriva osebnih vozil z največ osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža“, da se v celoti upošteva področje uporabe navedene uredbe.

| (i) | Kar zadeva predmet „Moč motorja“, je bila črtana „Direktiva 80/1269/EGS“, ker je bila nadomeščena z „uredbama (ES) št. 692/2008 in (EU) št. 582/2011“, ki sta bili dodani v razpredelnico 1 v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU. |
| --- | --- |

(i)

Kar zadeva predmet „Moč motorja“, je bila črtana „Direktiva 80/1269/EGS“, ker je bila nadomeščena z „uredbama (ES) št. 692/2008 in (EU) št. 582/2011“, ki sta bili dodani v razpredelnico 1 v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU.

| (j) | Kar zadeva predmet „Emisije – težka tovorna vozila“, je bila „Direktiva 2005/55/ES“ nadomeščena z „Uredbo (ES) št. 595/2009, Uredbo (EU) št. 582/2011 in Uredbo (EU) 2016/1718“, ki so bile dodane v razpredelnico 1 v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU. Ta predmet je bil tudi preimenovan v „Emisije – težka vozila“, ker se pravilnik ZN št. 49 uporablja za težka vozila (tj. vozila, katerih referenčna masa presega 2 610 kg). |
| --- | --- |

(j)

Kar zadeva predmet „Emisije – težka tovorna vozila“, je bila „Direktiva 2005/55/ES“ nadomeščena z „Uredbo (ES) št. 595/2009, Uredbo (EU) št. 582/2011 in Uredbo (EU) 2016/1718“, ki so bile dodane v razpredelnico 1 v stolpec Ustrezni tehnični predpis EU. Ta predmet je bil tudi preimenovan v „Emisije – težka vozila“, ker se pravilnik ZN št. 49 uporablja za težka vozila (tj. vozila, katerih referenčna masa presega 2 610 kg).

| (6) | Razpredelnica 2 Dodatka 2-C-2 ostaja nespremenjena. |
| --- | --- |

(6)

Razpredelnica 2 Dodatka 2-C-2 ostaja nespremenjena.

| (7) | Razpredelnica 1 Dodatka 2-C-3 je bila spremenjena na naslednji način:






  (a) | Kar zadeva predmet „Zaščita potnikov pri trkih“, „Čelni“, je sklic „KMVSS, člen 102, odstavka 1 in 3“ zaradi revizije KMVSS v stolpcu „Ustrezni tehnični predpisi Koreje“ nadomestil sklic „KMVSS, člen 102“. |
| --- | --- | --- |

(7)

Razpredelnica 1 Dodatka 2-C-3 je bila spremenjena na naslednji način:

(a)

Kar zadeva predmet „Zaščita potnikov pri trkih“, „Čelni“, je sklic „KMVSS, člen 102, odstavka 1 in 3“ zaradi revizije KMVSS v stolpcu „Ustrezni tehnični predpisi Koreje“ nadomestil sklic „KMVSS, člen 102“.

| (b) | Kar zadeva predmet „Zaščita potnikov pri trkih“, „Bočni“, je sklic „KMVSS, člen 102, odstavek 1“ zaradi revizije KMVSS v stolpcu „Ustrezni tehnični predpisi Koreje“ nadomestil sklic „KMVSS, člen 102“. |
| --- | --- |

(b)

Kar zadeva predmet „Zaščita potnikov pri trkih“, „Bočni“, je sklic „KMVSS, člen 102, odstavek 1“ zaradi revizije KMVSS v stolpcu „Ustrezni tehnični predpisi Koreje“ nadomestil sklic „KMVSS, člen 102“.

| (c) | Nadomeščena je bila celotna vrstica, ki se nanaša na predmet „Naprava za vleko“. Tako je bil predmet „Naprava za vleko“ nadomeščen s predmetom „Naprave za vleko“, kar je uradni pojem iz Uredbe (EU) št. 1005/2010. Poleg tega so bile zahteve za „Naprave za vleko“ s „77/389/EGS“ spremenjene na „Uredba (EU) št. 1005/2010“. Sklic „KMVSS, člen 20, točke 1, 2 in 4“ v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje pa je bil nadomeščen s „KMVSS, člen 20, odstavek 1“. |
| --- | --- |

(c)

Nadomeščena je bila celotna vrstica, ki se nanaša na predmet „Naprava za vleko“. Tako je bil predmet „Naprava za vleko“ nadomeščen s predmetom „Naprave za vleko“, kar je uradni pojem iz Uredbe (EU) št. 1005/2010. Poleg tega so bile zahteve za „Naprave za vleko“ s „77/389/EGS“ spremenjene na „Uredba (EU) št. 1005/2010“. Sklic „KMVSS, člen 20, točke 1, 2 in 4“ v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje pa je bil nadomeščen s „KMVSS, člen 20, odstavek 1“.

| (d) | Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“, so bile za predmete „Žaromet“, „Žaromet za meglo“, „Rezervna svetilka“, „Pozicijska svetilka“, „Svetilka zadnje registrske tablice“, „Zadnja luč“, „Zavorna svetilka“, „Zavorna svetilka, nameščena visoko na sredini vozila“, „Signalna naprava za zavijanje“, „Pomožna signalna naprava za zavijanje“ in „Zadnja svetilka za meglo“ v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje zaradi revizije KMVSS črtane točke 1 do 10 člena 106 KMVSS. |
| --- | --- |

(d)

Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“, so bile za predmete „Žaromet“, „Žaromet za meglo“, „Rezervna svetilka“, „Pozicijska svetilka“, „Svetilka zadnje registrske tablice“, „Zadnja luč“, „Zavorna svetilka“, „Zavorna svetilka, nameščena visoko na sredini vozila“, „Signalna naprava za zavijanje“, „Pomožna signalna naprava za zavijanje“ in „Zadnja svetilka za meglo“ v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje zaradi revizije KMVSS črtane točke 1 do 10 člena 106 KMVSS.

| (e) | Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“„Vgradnja“, je bil v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic na „KMVSS, členi 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45 in 47“ nadomeščen s sklicem „KMVSS, členi 38, 38-2, 38-3, 38-4, 38-5, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 44-2, 45, 45-2, 47 in 49“. To je posledica revizije KMVSS. |
| --- | --- |

(e)

Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“„Vgradnja“, je bil v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic na „KMVSS, členi 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45 in 47“ nadomeščen s sklicem „KMVSS, členi 38, 38-2, 38-3, 38-4, 38-5, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 44-2, 45, 45-2, 47 in 49“. To je posledica revizije KMVSS.

| (f) | V razpredelnico so bili zaradi revizije KMVSS in, da bi se upoštevale posodobljene zahteve za vgradnjo za predmet „Svetlobne in signalne naprave“, dodani predmeti „Svetlobne in signalne naprave“, „Svetilka za dnevno vožnjo“ in „Svetilka za zavijanje“. |
| --- | --- |

(f)

V razpredelnico so bili zaradi revizije KMVSS in, da bi se upoštevale posodobljene zahteve za vgradnjo za predmet „Svetlobne in signalne naprave“, dodani predmeti „Svetlobne in signalne naprave“, „Svetilka za dnevno vožnjo“ in „Svetilka za zavijanje“.

| (g) | Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“, „Zavorna svetilka, nameščena visoko na sredini vozila“, ni bil črtan samo sklic KMVSS, člen 106, točka 8, temveč je bil črtan tudi odstavek 3 člena 43 KMVSS, ker je bil sklic v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje nadomeščen s sklicem „KMVSS, člen 43, odstavek 2“. |
| --- | --- |

(g)

Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“, „Zavorna svetilka, nameščena visoko na sredini vozila“, ni bil črtan samo sklic KMVSS, člen 106, točka 8, temveč je bil črtan tudi odstavek 3 člena 43 KMVSS, ker je bil sklic v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje nadomeščen s sklicem „KMVSS, člen 43, odstavek 2“.

| (h) | Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“, je bil v razpredelnico zaradi revizije KMVSS in, da bi se upoštevale posodobljene zahteve za vgradnjo za predmet „Svetlobne in signalne naprave“, dodan predmet „Bočna svetilka“. |
| --- | --- |

(h)

Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“, je bil v razpredelnico zaradi revizije KMVSS in, da bi se upoštevale posodobljene zahteve za vgradnjo za predmet „Svetlobne in signalne naprave“, dodan predmet „Bočna svetilka“.

| (i) | Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“, „Odsevne naprave“, je v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic „KMVSS, člen 49“ nadomestil prejšnji sklic„KMVSS, člen 49, odstavka 1 in 2, člen 107“. To je posledica revizije KMVSS. |
| --- | --- |

(i)

Kar zadeva predmet „Svetlobne in signalne naprave“, „Odsevne naprave“, je v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic „KMVSS, člen 49“ nadomestil prejšnji sklic„KMVSS, člen 49, odstavka 1 in 2, člen 107“. To je posledica revizije KMVSS.

| (j) | Kar zadeva predmet „Moč motorja“, je v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic „KMVSS, člen 111“ nadomestil prejšnji sklic „KMVSS, člen 11, odstavek 1, točka 2, in člen 111“. To je posledica revizije KMVSS. |
| --- | --- |

(j)

Kar zadeva predmet „Moč motorja“, je v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic „KMVSS, člen 111“ nadomestil prejšnji sklic „KMVSS, člen 11, odstavek 1, točka 2, in člen 111“. To je posledica revizije KMVSS.

| (k) | Kar zadeva predmet „Naprave za zagotavljanje vidljivosti“, sta bila sklica v stolpcu „Zahteve“ na „78/318/EGS“ in „78/317/EGS“, črtana, ker sta bili ti direktivi razveljavljeni in nadomeščeni z „Uredbo (EU) št. 1008/2010“ ali „Uredbo (EU) št. 672/2010“. Ustrezni tehnični predpisi Koreje ostajajo nespremenjeni. |
| --- | --- |

(k)

Kar zadeva predmet „Naprave za zagotavljanje vidljivosti“, sta bila sklica v stolpcu „Zahteve“ na „78/318/EGS“ in „78/317/EGS“, črtana, ker sta bili ti direktivi razveljavljeni in nadomeščeni z „Uredbo (EU) št. 1008/2010“ ali „Uredbo (EU) št. 672/2010“. Ustrezni tehnični predpisi Koreje ostajajo nespremenjeni.

| (l) | Kar zadeva predmet „Pritrdišča varnostnih pasov“, je v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic „KMVSS, člen 27, odstavki 1, 2, 3 in 4, in člen 103“ nadomestil prejšnji sklic „KMVSS, člen 27, odstavki 1, 2, 3, 4 in 5, in člen 103, odstavki 1, 2 in 3“. To je posledica revizije KMVSS. |
| --- | --- |

(l)

Kar zadeva predmet „Pritrdišča varnostnih pasov“, je v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic „KMVSS, člen 27, odstavki 1, 2, 3 in 4, in člen 103“ nadomestil prejšnji sklic „KMVSS, člen 27, odstavki 1, 2, 3, 4 in 5, in člen 103, odstavki 1, 2 in 3“. To je posledica revizije KMVSS.

| (m) | Kar zadeva predmet „Emisije in hrup (razen hrupa iz trikolesa ali štirikolesa) za motorna kolesa“, so bili sklici v stolpcu „Zahteve“, med drugim „Direktive 2002/51/ES, 2003/77/ES in 97/24/ES, poglavji 5 in 9“, črtani, ker so bile te direktive razveljavljene in nadomeščene med drugim z „uredbi (EU) št. 168/2013 in (EU) št. 134/2014“. Ustrezni tehnični predpisi Koreje ostajajo nespremenjeni. |
| --- | --- |

(m)

Kar zadeva predmet „Emisije in hrup (razen hrupa iz trikolesa ali štirikolesa) za motorna kolesa“, so bili sklici v stolpcu „Zahteve“, med drugim „Direktive 2002/51/ES, 2003/77/ES in 97/24/ES, poglavji 5 in 9“, črtani, ker so bile te direktive razveljavljene in nadomeščene med drugim z „uredbi (EU) št. 168/2013 in (EU) št. 134/2014“. Ustrezni tehnični predpisi Koreje ostajajo nespremenjeni.

| (n) | Kar zadeva predmet „Emisije dizelskih motorjev (vključno z OBD)“„Vozila pod 3,5 t“, sta bila v stolpcu „Zahteve“ dodana naslednja sklica: „Uredba (ES) št. 715/2007“ in „Uredba (EU) št. 459/2012“, saj sta to uredbi, ki se uporabljata in ustrezata KMVSS. Ustrezni tehnični predpisi Koreje ostajajo nespremenjeni. |
| --- | --- |

(n)

Kar zadeva predmet „Emisije dizelskih motorjev (vključno z OBD)“„Vozila pod 3,5 t“, sta bila v stolpcu „Zahteve“ dodana naslednja sklica: „Uredba (ES) št. 715/2007“ in „Uredba (EU) št. 459/2012“, saj sta to uredbi, ki se uporabljata in ustrezata KMVSS. Ustrezni tehnični predpisi Koreje ostajajo nespremenjeni.

| (o) | Kar zadeva predmet „Emisije dizelskih motorjev (vključno z OBD)“„Vozila nad 3,5 t“, je bil sklic v stolpcu „Zahteve“, med drugim „Uredba (ES) št. 692/2008“, črtan in nadomeščen, med drugim z „Uredbi (ES) št. 595/2009 in (EU) št. 582/2011“, ker „Uredba (ES) št. 692/2008“ ne obravnava težkih vozil. Ustrezni tehnični predpisi Koreje ostajajo nespremenjeni. |
| --- | --- |

(o)

Kar zadeva predmet „Emisije dizelskih motorjev (vključno z OBD)“„Vozila nad 3,5 t“, je bil sklic v stolpcu „Zahteve“, med drugim „Uredba (ES) št. 692/2008“, črtan in nadomeščen, med drugim z „Uredbi (ES) št. 595/2009 in (EU) št. 582/2011“, ker „Uredba (ES) št. 692/2008“ ne obravnava težkih vozil. Ustrezni tehnični predpisi Koreje ostajajo nespremenjeni.

| (p) | Kar zadeva „Pnevmatike“, je v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic „Zakon o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov („Electrical Appliances and Consumer Products Safety Control Act“), členi 15, 18 in 19; izvedbena pravila Zakona o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov, člen 3, odstavek 4, člen 26; KMVSS, člen 12, odstavek 1“ nadomestil prejšnji sklic „Zakon o upravljanju kakovosti na področju varnosti industrijskih proizvodov in nadzora nad njimi (Quality Management Safety and Control of Industrial Products Act, QMSCIPA) (členi 19, 20, 21), izvedbena pravila QMSCIPA, člen 2, odstavek 2, in člen 19.“ To je posledica dejstva, da je bil Zakon o upravljanju kakovosti na področju varnosti industrijskih proizvodov in nadzora nad njimi (QMSCIPA) nadomeščen z „Zakonom o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov“. |
| --- | --- |

(p)

Kar zadeva „Pnevmatike“, je v stolpcu Ustrezni tehnični predpisi Koreje sklic „Zakon o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov („Electrical Appliances and Consumer Products Safety Control Act“), členi 15, 18 in 19; izvedbena pravila Zakona o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov, člen 3, odstavek 4, člen 26; KMVSS, člen 12, odstavek 1“ nadomestil prejšnji sklic „Zakon o upravljanju kakovosti na področju varnosti industrijskih proizvodov in nadzora nad njimi (Quality Management Safety and Control of Industrial Products Act, QMSCIPA) (členi 19, 20, 21), izvedbena pravila QMSCIPA, člen 2, odstavek 2, in člen 19.“ To je posledica dejstva, da je bil Zakon o upravljanju kakovosti na področju varnosti industrijskih proizvodov in nadzora nad njimi (QMSCIPA) nadomeščen z „Zakonom o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov“.

| (8) | Razpredelnica 2 Dodatka 2-C-3 ostaja nespremenjena. |
| --- | --- |

(8)

Razpredelnica 2 Dodatka 2-C-3 ostaja nespremenjena.

| (9) | V skladu s členom 12.2 iz Priloge k Sklepu št. 1 Odbora za trgovino Koreja-EU z dne 23. decembra 2011 o sprejetju poslovnika Odbora za trgovino lahko v obdobju med posameznimi zasedanji Odbor za trgovino sprejema sklepe s pisnim postopkom, če s tem soglašata obe pogodbenici. Pisni postopek pomeni izmenjavo not med predsednikoma Odbora za trgovino – |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 12.2 iz Priloge k Sklepu št. 1 Odbora za trgovino Koreja-EU z dne 23. decembra 2011 o sprejetju poslovnika Odbora za trgovino lahko v obdobju med posameznimi zasedanji Odbor za trgovino sprejema sklepe s pisnim postopkom, če s tem soglašata obe pogodbenici. Pisni postopek pomeni izmenjavo not med predsednikoma Odbora za trgovino –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Razpredelnica 1 Dodatka 2-C-2 k Prilogi 2-C k Sporazumu se nadomesti z Razpredelnico 1 Priloge 1 k temu sklepu.

Člen 2

Razpredelnica 1 Dodatka 2-C-3 k Prilogi 2-C k Sporazumu se nadomesti z Razpredelnico 1 Priloge 2 k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, na katerega si pogodbenici po diplomatski poti izmenjata pisna obvestila, ki potrjujejo, da sta izpolnili svoje veljavne pravne zahteve in postopke, potrebne za začetek veljavnosti tega sklepa.

V ...

Za Odbor za trgovino

YOO Myung-hee

Minister za trgovino

Ministrstvo za trgovino, industrijo in energetiko Republike Koreje

Cecilia MALMSTRÖM

Članica Evropske komisije, pristojna za trgovino

---

(1)  E/ECE/TRANS/505/Rev.3.

1

PRILOGA 1

Dodatek 2-C-2

Razpredelnica 1

Seznam iz člena 3(a)(i) Priloge 2-C

| Predmet | Zahteve | Ustrezni tehnični predpis EU (če obstaja) (1) |
| --- | --- | --- |
| Dovoljena raven hrupa | Pravilnik ZN (2) št. 51 | Direktiva 70/157/EGS, Uredba (EU) št. 540/2014 |
| Nadomestni sistemi za dušenje zvoka | Pravilnik ZN št. 59 | Direktiva 70/157/EGS, Uredba (EU) št. 540/2014 |
| Emisije lahkih vozil | Pravilnik ZN št. 83 | Uredbe (ES) št. 715/2007, (ES) št. 692/2008, (EU) št. 459/2012, (EU) 2016/427, (EU) 2016/646, (EU) 2017/1151, (EU) 2017/1154, (EU) 2018/1832 |
| Nadomestni katalizatorji | Pravilnik ZN št. 103 | Uredbi (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 692/2008 |
| Posode za gorivo | Pravilnik ZN št. 34 | |
| Posode za utekočinjeni naftni plin | Pravilnik ZN št. 67 | |
| Posode za stisnjeni zemeljski plin | Pravilnik ZN št. 110 | |
| Naprave za zaščito pred podletom od zadaj | Pravilnik ZN št. 58 | |
| Krmilje | Pravilnik ZN št. 79 | |
| Ključavnice in tečaji vrat | Pravilnik ZN št. 11 | |
| Zvočno opozorilo | Pravilnik ZN št. 28 | |
| Naprave za posredno gledanje | Pravilnik ZN št. 46 | |
| Zaviranje – težka vozila | Pravilnik ZN št. 13 | |
| Zaviranje – lahka vozila | Pravilnik ZN št. 13H | |
| Zavorne obloge | Pravilnik ZN št. 90 | |
| Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | Pravilnik ZN št. 10 | |
| Dimljenje dizelskih motorjev | Pravilnik ZN št. 24 | Uredba (ES) št. 692/2008 |
| Notranja oprema | Pravilnik ZN št. 21 | |
| Zaščita pred nedovoljeno uporabo | Pravilnik ZN št. 18 | |
| Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | Pravilnik ZN št. 116 | |
| Alarmni sistemi v vozilu | Pravilnik ZN št. 97
  Pravilnik ZN št. 116 | |
| Zaščita voznika pred volanom pri trčenju | Pravilnik ZN št. 12 | |
| Trdnost sedežev | Pravilnik ZN št. 17 | |
| Trdnost sedežev (avtobusi) | Pravilnik ZN št. 80 | |
| Zunanji štrleči deli | Pravilnik ZN št. 26 | |
| Merilnik hitrosti | Pravilnik ZN št. 39 | |
| Pritrdišča varnostnih pasov | Pravilnik ZN št. 14 | |
| Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Pravilnik ZN št. 48 | |
| Odsevniki | Pravilnik ZN št. 3 | |
| Gabaritne/prednje pozicijske/zadnje pozicijske/zavorne svetilke | Pravilnik ZN št. 7 | |
| Svetilke za dnevno vožnjo | Pravilnik ZN št. 87 | |
| Bočne svetilke | Pravilnik ZN št. 91 | |
| Smerne svetilke | Pravilnik ZN št. 6 | |
| Osvetlitev zadnje registrske tablice | Pravilnik ZN št. 4 | |
| Žarometi (R2 in HS1) | Pravilnik ZN št. 1 | |
| Žarometi (zaprte reflektorske žarnice z naparjenim zrcalom) | Pravilnik ZN št. 5 | |
| Žarometi (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, in/ali H8, H9, HIR1, HIR2 in/ali H11) | Pravilnik ZN št. 8 | |
| Žarometi (H4) | Pravilnik ZN št. 20 | |
| Žarometi (halogenske zaprte reflektorske žarnice z naparjenim zrcalom) | Pravilnik ZN št. 31 | |
| Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah | Pravilnik ZN št. 37 | |
| Žarometi s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | Pravilnik ZN št. 98 | |
| Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah | Pravilnik ZN št. 99 | |
| Žarometi (asimetrični kratki svetlobni pramen) | Pravilnik ZN št. 112 | |
| Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve | Pravilnik ZN št. 123 | |
| Žarometi za meglo | Pravilnik ZN št. 19 | |
| Zadnje svetilke za meglo | Pravilnik ZN št. 38 | |
| Žarometi za vzvratno vožnjo | Pravilnik ZN št. 23 | |
| Parkirne svetilke | Pravilnik ZN št. 77 | |
| Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | Pravilnik ZN št. 16 | |
| Zadrževalni sistemi za otroke | Pravilnik ZN št. 44 | |
| Prednje vidno polje | Pravilnik ZN št. 125 | |
| Oznaka upravljalnih elementov (ročic, vzvodov, stikal), kontrolnih svetilk in kazalnih instrumentov | Pravilnik ZN št. 121 | |
| Grelni sistemi | Pravilnik ZN št. 122 | |
| Nasloni za glavo (v kombinaciji s sedeži) | Pravilnik ZN št. 17 | |
| Nasloni za glavo | Pravilnik ZN št. 25 | |
| Emisije CO2 – poraba goriva osebnih vozil z največ osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža | Pravilnik ZN št. 101 | Uredba (ES) št. 692/2008 |
| Moč motorja | Pravilnik ZN št. 85 | Uredbi (ES) št. 692/2008 in (EU) št. 582/2011 |
| Emisije – težka vozila | Pravilnik ZN št. 49 | Uredbe (ES) št. 595/2009, (EU) št. 582/2011, (EU) 2016/1718 |
| Bočna zaščita | Pravilnik ZN št. 73 | |
| Varnostna stekla | Pravilnik ZN št. 43 | |
| Pnevmatike, motorna vozila in priklopniki | Pravilnik ZN št. 30 | |
| Pnevmatike, gospodarska vozila in priklopniki | Pravilnik ZN št. 54 | |
| Zasilna rezervna kolesa/pnevmatike | Pravilnik ZN št. 64 | |
| Hrup pnevmatik pri kotaljenju | Pravilnik ZN št. 117 | |
| Naprave za omejevanje hitrosti | Pravilnik ZN št. 89 | |
| Naprave za spenjanje vozil | Pravilnik ZN št. 55 | |
| Naprava za kratko spenjanje | Pravilnik ZN št. 102 | |
| Vnetljivost materialov | Pravilnik ZN št. 118 | |
| Avtobusi | Pravilnik ZN št. 107 | |
| Trdnost nadgradnje (avtobusi) | Pravilnik ZN št. 66 | |
| Čelni trk | Pravilnik ZN št. 94 | |
| Bočni trk | Pravilnik ZN št. 95 | |
| Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Pravilnik ZN št. 105 | |
| Zaščita pred podletom od spredaj | Pravilnik ZN št. 93 | |

Predmet

Zahteve

Ustrezni tehnični predpis EU (če obstaja) (1)

Dovoljena raven hrupa

Pravilnik ZN (2) št. 51

Direktiva 70/157/EGS, Uredba (EU) št. 540/2014

Nadomestni sistemi za dušenje zvoka

Pravilnik ZN št. 59

Direktiva 70/157/EGS, Uredba (EU) št. 540/2014

Emisije lahkih vozil

Pravilnik ZN št. 83

Uredbe (ES) št. 715/2007, (ES) št. 692/2008, (EU) št. 459/2012, (EU) 2016/427, (EU) 2016/646, (EU) 2017/1151, (EU) 2017/1154, (EU) 2018/1832

Nadomestni katalizatorji

Pravilnik ZN št. 103

Uredbi (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 692/2008

Posode za gorivo

Pravilnik ZN št. 34

Posode za utekočinjeni naftni plin

Pravilnik ZN št. 67

Posode za stisnjeni zemeljski plin

Pravilnik ZN št. 110

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj

Pravilnik ZN št. 58

Krmilje

Pravilnik ZN št. 79

Ključavnice in tečaji vrat

Pravilnik ZN št. 11

Zvočno opozorilo

Pravilnik ZN št. 28

Naprave za posredno gledanje

Pravilnik ZN št. 46

Zaviranje – težka vozila

Pravilnik ZN št. 13

Zaviranje – lahka vozila

Pravilnik ZN št. 13H

Zavorne obloge

Pravilnik ZN št. 90

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

Pravilnik ZN št. 10

Dimljenje dizelskih motorjev

Pravilnik ZN št. 24

Uredba (ES) št. 692/2008

Notranja oprema

Pravilnik ZN št. 21

Zaščita pred nedovoljeno uporabo

Pravilnik ZN št. 18

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

Pravilnik ZN št. 116

Alarmni sistemi v vozilu

Pravilnik ZN št. 97

Pravilnik ZN št. 116

Zaščita voznika pred volanom pri trčenju

Pravilnik ZN št. 12

Trdnost sedežev

Pravilnik ZN št. 17

Trdnost sedežev (avtobusi)

Pravilnik ZN št. 80

Zunanji štrleči deli

Pravilnik ZN št. 26

Merilnik hitrosti

Pravilnik ZN št. 39

Pritrdišča varnostnih pasov

Pravilnik ZN št. 14

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Pravilnik ZN št. 48

Odsevniki

Pravilnik ZN št. 3

Gabaritne/prednje pozicijske/zadnje pozicijske/zavorne svetilke

Pravilnik ZN št. 7

Svetilke za dnevno vožnjo

Pravilnik ZN št. 87

Bočne svetilke

Pravilnik ZN št. 91

Smerne svetilke

Pravilnik ZN št. 6

Osvetlitev zadnje registrske tablice

Pravilnik ZN št. 4

Žarometi (R2 in HS1)

Pravilnik ZN št. 1

Žarometi (zaprte reflektorske žarnice z naparjenim zrcalom)

Pravilnik ZN št. 5

Žarometi (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, in/ali H8, H9, HIR1, HIR2 in/ali H11)

Pravilnik ZN št. 8

Žarometi (H4)

Pravilnik ZN št. 20

Žarometi (halogenske zaprte reflektorske žarnice z naparjenim zrcalom)

Pravilnik ZN št. 31

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah

Pravilnik ZN št. 37

Žarometi s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Pravilnik ZN št. 98

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah

Pravilnik ZN št. 99

Žarometi (asimetrični kratki svetlobni pramen)

Pravilnik ZN št. 112

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve

Pravilnik ZN št. 123

Žarometi za meglo

Pravilnik ZN št. 19

Zadnje svetilke za meglo

Pravilnik ZN št. 38

Žarometi za vzvratno vožnjo

Pravilnik ZN št. 23

Parkirne svetilke

Pravilnik ZN št. 77

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

Pravilnik ZN št. 16

Zadrževalni sistemi za otroke

Pravilnik ZN št. 44

Prednje vidno polje

Pravilnik ZN št. 125

Oznaka upravljalnih elementov (ročic, vzvodov, stikal), kontrolnih svetilk in kazalnih instrumentov

Pravilnik ZN št. 121

Grelni sistemi

Pravilnik ZN št. 122

Nasloni za glavo (v kombinaciji s sedeži)

Pravilnik ZN št. 17

Nasloni za glavo

Pravilnik ZN št. 25

Emisije CO2 – poraba goriva osebnih vozil z največ osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža

Pravilnik ZN št. 101

Uredba (ES) št. 692/2008

Moč motorja

Pravilnik ZN št. 85

Uredbi (ES) št. 692/2008 in (EU) št. 582/2011

Emisije – težka vozila

Pravilnik ZN št. 49

Uredbe (ES) št. 595/2009, (EU) št. 582/2011, (EU) 2016/1718

Bočna zaščita

Pravilnik ZN št. 73

Varnostna stekla

Pravilnik ZN št. 43

Pnevmatike, motorna vozila in priklopniki

Pravilnik ZN št. 30

Pnevmatike, gospodarska vozila in priklopniki

Pravilnik ZN št. 54

Zasilna rezervna kolesa/pnevmatike

Pravilnik ZN št. 64

Hrup pnevmatik pri kotaljenju

Pravilnik ZN št. 117

Naprave za omejevanje hitrosti

Pravilnik ZN št. 89

Naprave za spenjanje vozil

Pravilnik ZN št. 55

Naprava za kratko spenjanje

Pravilnik ZN št. 102

Vnetljivost materialov

Pravilnik ZN št. 118

Avtobusi

Pravilnik ZN št. 107

Trdnost nadgradnje (avtobusi)

Pravilnik ZN št. 66

Čelni trk

Pravilnik ZN št. 94

Bočni trk

Pravilnik ZN št. 95

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Pravilnik ZN št. 105

Zaščita pred podletom od spredaj

Pravilnik ZN št. 93

---

(1)  Prazno polje v tretjem stolpcu (Ustrezni tehnični predpis EU) pomeni, da zadeven predpis ustreza pravilniku ZN v drugem stolpcu (Zahteve).

(2)  Krajšava „pravilnik ZN“ je bila prej „pravilnik UNECE“.

PRILOGA 2

Dodatek 2-C-3

Razpredelnica 1

Seznam iz člena 3(a)(ii) Priloge 2-C

| Predmet | Zahteve | Ustrezni tehnični predpisi Koreje |
| --- | --- | --- |
| Zaščita potnikov pri trkih | Čelni | Pravilnik ZN št. 94 | KMVSS (1), člen 102, odstavka 1 in 3 |
| Bočni | Pravilnik ZN št. 95 | KMVSS, člen 102, odstavek 1 |
| Zdrs naprave za upravljanje krmilja nazaj | Pravilnik ZN št. 12 | KMVSS, člen 89, odstavek 1, točka 2 |
| Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja | Pravilnik ZN št. 12 | KMVSS, člen 89, odstavek 1, točka 1 |
| Sedeži | Pravilnik ZN št. 17 | KMVSS, člen 97 |
| Nasloni za glavo | Pravilnik ZN št. 17,
  Pravilnik ZN št. 25,
  STP 7 | KMVSS, člena 26, 99 |
| Ključavnice in tečaji | Pravilnik ZN št. 11,
  STP 1 | KMVSS, člen 104, odstavek 2 |
| Armaturna plošča pri trčenju | Pravilnik ZN št. 21 | KMVSS, člen 88 |
| Naslon sedeža pri trčenju | Pravilnik ZN št. 21 | KMVSS, člen 98 |
| Nasloni za roke pri trčenju | Pravilnik ZN št. 21 | KMVSS, člen 100 |
| Senčnik pri trčenju | Pravilnik ZN št. 21 | KMVSS, člen 101 |
| Notranje vzvratno ogledalo pri trčenju | Pravilnik ZN št. 46 | KMVSS, člen 108 |
| Naprave za vleko | Uredba (EU) št. 1005/2010 | KMVSS, člen 20, odstavek 1 |
| Zaščita pred podletom od zadaj | Pravilnik ZN št. 58 | KMVSS, člen 19, odstavek 4, in člen 96 |
| Svetlobne in signalne naprave | Vgradnja | Pravilnik ZN št. 48 | KMVSS, členi 38, 38-2, 38-3, 38-4, 38-5, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 44-2, 45, 45-2, 47 in 49 |
| Žaromet | Pravilniki ZN št. 1, 2, 5, 8, 20, 31, 37,
  Pravilniki ZN št. 98, 99, 112, 113, 123 | KMVSS, člen 38 in člen 48, odstavek 3 |
| Žaromet za meglo | Pravilnik ZN št. 19 | KMVSS, člen 38-2, odstavek 1 |
| Svetilka za dnevno vožnjo | Pravilnik ZN št. 87 | KMVSS, člen 38-4 |
| Svetilka za zavijanje | Pravilnik ZN št. 119 | KMVSS, člen 38-5 |
| Rezervna svetilka | Pravilnik ZN št. 23 | KMVSS, člen 39 |
| Pozicijska svetilka | Pravilnik ZN št. 7 | KMVSS, člen 40 |
| Svetilka zadnje registrske tablice | Pravilnik ZN št. 4 | KMVSS, člen 41 |
| Zadnja luč | Pravilnik ZN št. 7 | KMVSS, člen 42 |
| Zavorna svetilka | Pravilnik ZN št. 7 | KMVSS, člen 43, odstavek 1 |
| Zavorna svetilka, nameščena visoko na sredini vozila | Pravilnik ZN št. 7 | KMVSS, člen 43, odstavek 2 |
| Signalna naprava za zavijanje | Pravilnik ZN št. 6 | KMVSS, člen 44 |
| Pomožna signalna naprava za zavijanje | Pravilnik ZN št. 7 | KMVSS, člen 44 |
| Bočna svetilka | Pravilnik ZN št. 91 | KMVSS, člen 44-2 |
| Zadnja svetilka za meglo | Pravilnik ZN št. 38 | KMVSS, člen 38-2, odstavek 2 |
| Odsevne naprave | Pravilnik ZN št. 70,
  Pravilnik ZN št. 3 | KMVSS, člen 49 |
| Vidljivost | Pravilnik ZN št. 46 | KMVSS, člena 50 in 94 |
| Moč motorja | Pravilnik ZN št. 85 | KMVSS, člen 111 |
| Naprave za zagotavljanje vidljivosti | Sistem za brisanje vetrobranskega stekla | Uredba (EU) št. 1008/2010 | KMVSS, člen 51, odstavek 2, člen 109, točka 1 |
| Sistem za odleditev | Uredba (EU) št. 672/2010 | KMVSS, člen 109, točka 2 |
| Sistem za sušenje | Uredba (EU) št. 672/2010 | KMVSS, člen 109, točka 3 |
| Sistem za pranje vetrobranskega stekla | Uredba (EU) št. 1008/2010 | KMVSS, člen 109, točka 4 |
| Zavore v osebnih avtomobilih | Pravilnik ZN št. 13H | KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 1 |
| Zavorni sistem, razen v osebnih avtomobilih in priklopnikih | Pravilnik ZN št. 13 | KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 2 |
| Zavorni sistem v priklopnikih | Pravilnik ZN št. 13 | KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 3 |
| Sistem proti blokiranju koles, razen priklopnikov | Pravilnik ZN št. 13 | KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 4 |
| Sistem proti blokiranju koles pri priklopnikih | Pravilnik ZN št. 13 | KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 5 |
| Krmilje | Pravilnik ZN št. 79 | KMVSS, člen 14 in člen 89, odstavek 2 |
| Omejevalnik hitrosti | Pravilnik ZN št. 89 | KMVSS, člen 110-2 |
| Merilnik hitrosti | Pravilnik ZN št. 39 | KMVSS, člen 110 |
| Elektromagnetna združljivost | Pravilnik ZN št. 10 | KMVSS, člen 111-2 |
| Uhajanje goriva pri trku | Pravilnik ZN št. 34,
  Pravilnik ZN št. 94,
  Pravilnik ZN št. 95 | KMVSS, člen 91 |
| Udarec v odbijač | Pravilnik ZN št. 42 | KMVSS, člen 93 |
| Pritrdišča varnostnih pasov | Pravilnik ZN št. 14,
  Pravilnik ZN št. 16 | KMVSS, člen 27, odstavki 1, 2, 3, 4; člen 103 |
| Pritrdišča otroškega sedeža | Pravilnik ZN št. 14 | KMVSS, člen 27-2 in člen 103-2 |
| Hrup zvočnih signalnih naprav, hrup mirujočega vozila in hrup pri prevozu za vozila (s štirimi kolesi) | Pravilnik ZN št. 28,
  Pravilnik ZN št. 51 | KMVSS, člena 35 in 53, NVCA, člen 30, in odredba MOE (2), člen 29 |
| Emisije in hrup (razen hrupa pri prevozu trikolesa ali štirikolesa) za motorna kolesa | Pravilnik ZN št. 40
  Pravilnik ZN št. 41
  Pravilnik ZN št. 47
  Uredbi (EU) št. 168/2013 in (EU) št. 134/2014 | CACA (3), člen 46, in odredba MOE, člen 62, NVCA, člen 30, in odredba MOE, člen 29 |
| Emisije dizelskih motorjev
  (vključno z OBD) | Vozila pod 3,5 t | Pravilnik ZN št. 83,
  Pravilnik ZN št. 24
  Uredbe (ES) št. 715/2007, (ES) št. 692/2008, (EU) št. 459/2012 | CACA, člen 46, in odredba MOE, člen 62 |
| Vozila nad 3,5 t | Pravilnik ZN št. 49
  Uredbi (ES) št. 595/2009 in (EU) št. 582/2011 |
| Pnevmatike | Pravilniki ZN št. 30, 54, 75, 106, 117, 108, 109 | Zakon o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov („Electrical Appliances and Consumer Products Safety Control Act Articles“), členi 15, 18 in 19;
  izvedbena pravila Zakona o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov, člen 3, odstavek 4, člen 26;
  KMVSS, člen 12, odstavek 1. |

Predmet

Zahteve

Ustrezni tehnični predpisi Koreje

Zaščita potnikov pri trkih

Čelni

Pravilnik ZN št. 94

KMVSS (1), člen 102, odstavka 1 in 3

Bočni

Pravilnik ZN št. 95

KMVSS, člen 102, odstavek 1

Zdrs naprave za upravljanje krmilja nazaj

Pravilnik ZN št. 12

KMVSS, člen 89, odstavek 1, točka 2

Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja

Pravilnik ZN št. 12

KMVSS, člen 89, odstavek 1, točka 1

Sedeži

Pravilnik ZN št. 17

KMVSS, člen 97

Nasloni za glavo

Pravilnik ZN št. 17,

Pravilnik ZN št. 25,

STP 7

KMVSS, člena 26, 99

Ključavnice in tečaji

Pravilnik ZN št. 11,

STP 1

KMVSS, člen 104, odstavek 2

Armaturna plošča pri trčenju

Pravilnik ZN št. 21

KMVSS, člen 88

Naslon sedeža pri trčenju

Pravilnik ZN št. 21

KMVSS, člen 98

Nasloni za roke pri trčenju

Pravilnik ZN št. 21

KMVSS, člen 100

Senčnik pri trčenju

Pravilnik ZN št. 21

KMVSS, člen 101

Notranje vzvratno ogledalo pri trčenju

Pravilnik ZN št. 46

KMVSS, člen 108

Naprave za vleko

Uredba (EU) št. 1005/2010

KMVSS, člen 20, odstavek 1

Zaščita pred podletom od zadaj

Pravilnik ZN št. 58

KMVSS, člen 19, odstavek 4, in člen 96

Svetlobne in signalne naprave

Vgradnja

Pravilnik ZN št. 48

KMVSS, členi 38, 38-2, 38-3, 38-4, 38-5, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 44-2, 45, 45-2, 47 in 49

Žaromet

Pravilniki ZN št. 1, 2, 5, 8, 20, 31, 37,

Pravilniki ZN št. 98, 99, 112, 113, 123

KMVSS, člen 38 in člen 48, odstavek 3

Žaromet za meglo

Pravilnik ZN št. 19

KMVSS, člen 38-2, odstavek 1

Svetilka za dnevno vožnjo

Pravilnik ZN št. 87

KMVSS, člen 38-4

Svetilka za zavijanje

Pravilnik ZN št. 119

KMVSS, člen 38-5

Rezervna svetilka

Pravilnik ZN št. 23

KMVSS, člen 39

Pozicijska svetilka

Pravilnik ZN št. 7

KMVSS, člen 40

Svetilka zadnje registrske tablice

Pravilnik ZN št. 4

KMVSS, člen 41

Zadnja luč

Pravilnik ZN št. 7

KMVSS, člen 42

Zavorna svetilka

Pravilnik ZN št. 7

KMVSS, člen 43, odstavek 1

Zavorna svetilka, nameščena visoko na sredini vozila

Pravilnik ZN št. 7

KMVSS, člen 43, odstavek 2

Signalna naprava za zavijanje

Pravilnik ZN št. 6

KMVSS, člen 44

Pomožna signalna naprava za zavijanje

Pravilnik ZN št. 7

KMVSS, člen 44

Bočna svetilka

Pravilnik ZN št. 91

KMVSS, člen 44-2

Zadnja svetilka za meglo

Pravilnik ZN št. 38

KMVSS, člen 38-2, odstavek 2

Odsevne naprave

Pravilnik ZN št. 70,

Pravilnik ZN št. 3

KMVSS, člen 49

Vidljivost

Pravilnik ZN št. 46

KMVSS, člena 50 in 94

Moč motorja

Pravilnik ZN št. 85

KMVSS, člen 111

Naprave za zagotavljanje vidljivosti

Sistem za brisanje vetrobranskega stekla

Uredba (EU) št. 1008/2010

KMVSS, člen 51, odstavek 2, člen 109, točka 1

Sistem za odleditev

Uredba (EU) št. 672/2010

KMVSS, člen 109, točka 2

Sistem za sušenje

Uredba (EU) št. 672/2010

KMVSS, člen 109, točka 3

Sistem za pranje vetrobranskega stekla

Uredba (EU) št. 1008/2010

KMVSS, člen 109, točka 4

Zavore v osebnih avtomobilih

Pravilnik ZN št. 13H

KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 1

Zavorni sistem, razen v osebnih avtomobilih in priklopnikih

Pravilnik ZN št. 13

KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 2

Zavorni sistem v priklopnikih

Pravilnik ZN št. 13

KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 3

Sistem proti blokiranju koles, razen priklopnikov

Pravilnik ZN št. 13

KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 4

Sistem proti blokiranju koles pri priklopnikih

Pravilnik ZN št. 13

KMVSS, člen 15 in člen 90, točka 5

Krmilje

Pravilnik ZN št. 79

KMVSS, člen 14 in člen 89, odstavek 2

Omejevalnik hitrosti

Pravilnik ZN št. 89

KMVSS, člen 110-2

Merilnik hitrosti

Pravilnik ZN št. 39

KMVSS, člen 110

Elektromagnetna združljivost

Pravilnik ZN št. 10

KMVSS, člen 111-2

Uhajanje goriva pri trku

Pravilnik ZN št. 34,

Pravilnik ZN št. 94,

Pravilnik ZN št. 95

KMVSS, člen 91

Udarec v odbijač

Pravilnik ZN št. 42

KMVSS, člen 93

Pritrdišča varnostnih pasov

Pravilnik ZN št. 14,

Pravilnik ZN št. 16

KMVSS, člen 27, odstavki 1, 2, 3, 4; člen 103

Pritrdišča otroškega sedeža

Pravilnik ZN št. 14

KMVSS, člen 27-2 in člen 103-2

Hrup zvočnih signalnih naprav, hrup mirujočega vozila in hrup pri prevozu za vozila (s štirimi kolesi)

Pravilnik ZN št. 28,

Pravilnik ZN št. 51

KMVSS, člena 35 in 53, NVCA, člen 30, in odredba MOE (2), člen 29

Emisije in hrup (razen hrupa pri prevozu trikolesa ali štirikolesa) za motorna kolesa

Pravilnik ZN št. 40

Pravilnik ZN št. 41

Pravilnik ZN št. 47

Uredbi (EU) št. 168/2013 in (EU) št. 134/2014

CACA (3), člen 46, in odredba MOE, člen 62, NVCA, člen 30, in odredba MOE, člen 29

Emisije dizelskih motorjev

(vključno z OBD)

Vozila pod 3,5 t

Pravilnik ZN št. 83,

Pravilnik ZN št. 24

Uredbe (ES) št. 715/2007, (ES) št. 692/2008, (EU) št. 459/2012

CACA, člen 46, in odredba MOE, člen 62

Vozila nad 3,5 t

Pravilnik ZN št. 49

Uredbi (ES) št. 595/2009 in (EU) št. 582/2011

Pnevmatike

Pravilniki ZN št. 30, 54, 75, 106, 117, 108, 109

Zakon o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov („Electrical Appliances and Consumer Products Safety Control Act Articles“), členi 15, 18 in 19;

izvedbena pravila Zakona o nadzoru nad varnostjo električnih aparatov in potrošniških proizvodov, člen 3, odstavek 4, člen 26;

KMVSS, člen 12, odstavek 1.

---

(1)  Prej kratica za „Korea Motor Vehicle Safety Standards“ (Korejski varnostni standardi za motorna vozila), od 1. julija 2014 pa so se preimenovali v „Rules on the Performances and Standards of Korean Motor Vehicles and Parts“ (Pravila o zmogljivostih in standardih korejskih motornih vozil in rezervnih delov).

(2)  Korejsko ministrstvo za okolje.

(3)  Korejski zakon o ohranjanju čistega zraka („Clean Air Conservation Act“).

---

| 25.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 197/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 197/49

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/1261

z dne 15. julija 2019

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem z Okvirnim sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani, glede sprejetja sklepov o poslovniku Skupnega odbora ter o mandatu posebnih pododborov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 207 ter 209 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. marca 2018. |
| --- | --- |

(1)

Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. marca 2018.

| (2) | S členom 48(1) Sporazuma se ustanovi Skupni odbor za zagotavljanje ustreznega delovanja in izvajanja Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor). |
| --- | --- |

(2)

S členom 48(1) Sporazuma se ustanovi Skupni odbor za zagotavljanje ustreznega delovanja in izvajanja Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor).

| (3) | Člen 48(5) Sporazuma določa, da Skupni odbor sprejme svoj poslovnik, člen 48(3) pa določa, da lahko ustanovi posebne pododbore. |
| --- | --- |

(3)

Člen 48(5) Sporazuma določa, da Skupni odbor sprejme svoj poslovnik, člen 48(3) pa določa, da lahko ustanovi posebne pododbore.

| (4) | Da se zagotovi učinkovito izvajanje Sporazuma, bi bilo treba poslovnik Skupnega odbora sprejeti čim prej. |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovito izvajanje Sporazuma, bi bilo treba poslovnik Skupnega odbora sprejeti čim prej.

| (5) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru.

| (6) | Stališče Unije v Skupnem odboru bi zato moralo biti, da se podpre sprejetje priloženih osnutkov sklepov Skupnega odbora – |
| --- | --- |

(6)

Stališče Unije v Skupnem odboru bi zato moralo biti, da se podpre sprejetje priloženih osnutkov sklepov Skupnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na prvem sestanku Skupnega odbora, je, da se podpre sprejetje osnutkov sklepov Skupnega odbora, priloženih temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 15. julija 2019

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2017, str. 3.

1

---

OSNUTEK

SKLEP št. 1/... SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA Z OKVIRNIM SPORAZUMOM O PARTNERSTVU IN SODELOVANJU EU-FILIPINI

z dne ...

o sprejetju svojega poslovnika

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 48 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum je začel veljati 1. marca 2018. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum je začel veljati 1. marca 2018.

| (2) | Zato bi bilo treba sprejeti poslovnik Skupnega odbora – |
| --- | --- |

(2)

Zato bi bilo treba sprejeti poslovnik Skupnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

1.   Sprejme se poslovnik Skupnega odbora, kot je določen v Prilogi.

2.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., dne ...

Za Skupni odbor

Predsednik

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2017, str. 3.

1

PRILOGA

Poslovnik Skupnega odbora

Člen 1

Naloge in sestava

1.   Skupni odbor izvaja naloge iz člena 48 Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki sta v nadaljnjem besedilu skupno imenovani „pogodbenici“ in posamično „pogodbenica“.

2.   Skupni odbor sestavljajo predstavniki obeh strani na ravni visokih uradnikov.

Člen 2

Sestanki

1.   Skupni odbor se običajno sestane vsaki dve leti. Sestanke Skupnega odbora skliče predsednik. Sestanki so organizirani izmenično v Manili in Bruslju na dan, ki se določi sporazumno. Izredni sestanki Skupnega odbora se lahko skličejo na zahtevo katere koli pogodbenice, če se pogodbenici tako dogovorita.

2.   Če se pogodbenici tako dogovorita, lahko sestanki Skupnega odbora izjemoma potekajo v obliki video- ali telekonference.

3.   Sestanki Skupnega odbora potekajo izključno med predstavniki pogodbenic in so zaupni, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

Člen 3

Predsednik

Pogodbenica, ki je gostiteljica prvega sestanka Skupnega odbora, Skupnemu odboru predseduje od datuma navedenega sestanka do 31. decembra istega leta. Skupni odbor od takrat izmenično predseduje po dve leti.

Člen 4

Udeleženci

1.   Člane delegacije vsake pogodbenice sestavljajo predstavniki pogodbenic na ravni visokih uradnikov.

2.   Vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o dejanski sestavi svoje delegacije 21 delovnih dni pred sestankom.

3.   Predsednik zagotovi, da so vsi udeleženci sestankov Skupnega odbora predstavniki pogodbenic, imenovani za ta namen. Pomisleki o sestavi delegacije se predložijo predsedniku.

4.   Pogodbenice po predhodnem dogovoru na sestanek povabijo tretje osebe, da po potrebi zagotovijo informacije o določeni zadevi. Vsaka pogodbenica mora drugo pogodbenico vsaj 21 delovnih dni pred sejo obvestiti o nameri, da bo povabila tretjo osebo.

Člen 5

Sekretariat

Predstavnik Evropske službe za zunanje delovanje in predstavnik ministrstva za zunanje zadeve Republike Filipini delujeta skupaj kot sekretarja Skupnega odbora. Vsa sporočila za predsednika Skupnega odbora in od njega se posredujejo sekretarjema. Korespondenca za predsednika Skupnega odbora in od njega je lahko v kakršni koli pisni obliki, vključno z elektronsko pošto.

Člen 6

Dnevni red sestankov

1.   Predsednik za vsak sestanek pripravi začasni dnevni red. Začasni dnevni red se skupaj z zadevnimi dokumenti pošlje vsaj 21 delovnih dni pred sestankom.

2.   Dnevni red sprejme Skupni odbor. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

Člen 7

Zapisnik

1.   Sekretarja skupaj pripravita osnutek povzetka rezultatov oziroma sklepov sestanka.

2.   Vodja delegacije vsake pogodbenice odobri in podpiše osnutek povzetka v dveh izvodih. Vsaka pogodbenica prejme en izvirnik odobrenega in podpisanega povzetka.

Člen 8

Sklepi in priporočila

1.   Skupni odbor lahko sprejema sklepe ali pripravlja priporočila, da bi dosegel cilje iz Sporazuma. Sklepi in priporočila se sprejmejo z medsebojnim dogovorom pogodbenic. Sklepi in priporočila se sprejmejo po tem, ko pogodbenici zaključita njune notranje postopke v skladu z njunimi zakoni in drugimi predpisi.

2.   Skupni odbor lahko sklene, da sprejme sklepe ali priporočila po pisnem postopku. V takih primerih se pogodbenici dogovorita za čas trajanja postopka. Če po izteku ntega časa trajanja nobena od pogodbenic na predlagani sklep ali priporočilo ni izrazila nasprotovanja, predsednik Skupnega odbora razglasi, da je bil sklep oziroma priporočilo sprejeto brez nasprotovanja.

Člen 9

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica krije svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na sestankih Skupnega odbora.

2.   Vsaka pogodbenica krije svoje stroške v zvezi s tolmačenjem na sestankih in prevajanjem.

3.   Pogodbenica gostiteljica sestanka krije stroške, povezane z organizacijo sestankov in razmnoževanjem dokumentov.

Člen 10

Posebni pododbori

1.   V skladu s členom 48(3) Sporazuma lahko Skupni odbor ustanovi posebne pododbore, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog. Posebni pododbori po vsakem sestanku poročajo izključno Skupnemu odboru.

2.   Skupni odbor opredeli mandat vsakega posebnega pododbora.

3.   Skupni odbor se lahko odloči, da spremeni mandat ali odpravi kateri koli obstoječi posebni pododbor.

4.   Posebni pododbori lahko predložijo priporočila za odobritev Skupnega odbora.

---

OSNUTEK

SKLEP št. 2/... SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA Z OKVIRNIM SPORAZUMOM O PARTNERSTVU IN SODELOVANJU EU-FILIPINI

z dne ...

o ustanovitvi posebnih pododborov in sprejetju njihovega mandata

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 48(3) Sporazuma,

ob upoštevanju člena 10 Poslovnika Skupnega odbora,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za omogočanje razprav na strokovni ravni o ključnih področjih, ki spadajo v področje uporabe Sporazuma, bi bilo treba ustanoviti posebne pododbore. |
| --- | --- |

(1)

Za omogočanje razprav na strokovni ravni o ključnih področjih, ki spadajo v področje uporabe Sporazuma, bi bilo treba ustanoviti posebne pododbore.

| (2) | V skladu s členom 8 Poslovnika Skupnega odbora lahko Skupni odbor odloči, da bo sklepe sprejel po pisnem postopku – |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8 Poslovnika Skupnega odbora lahko Skupni odbor odloči, da bo sklepe sprejel po pisnem postopku –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Ustanovijo se posebni pododbori, navedeni v Prilogi I. Mandat posebnih pododborov je določen v Prilogi II.

V ...,

Za Skupni odbor

Predsednik

PRILOGA I

Skupni odbor, ustanovljen z Okvirnim sporazumom o partnerstvu in sodelovanju EU-Filipini

Seznam posebnih pododborov

[...]

PRILOGA II

Mandat posebnih pododborov, ustanovljenih v skladu z Okvirnim sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (v nadaljnjem besedilu skupaj: „pogodbenici“ in posamično: „pogodbenica“)

Člen 1

Posebni pododbori obravnavajo zadeve ali posebne projekte, povezane z ustreznim področjem sodelovanja.

Člen 2

Posebni pododbori delujejo v okviru pooblastil Skupnega odbora. Poročajo predsedniku Skupnega odbora ter mu posredujejo povzetek rezultatov oziroma sklepov v 30 koledarskih dneh po vsakem sestanku.

Člen 3

1.   Posebni pododbori so sestavljeni iz predstavnikov pogodbenic. Vodje delegacij zadevnih posebnih pododborov se pred sestankom medsebojno obveščajo o zastopanju obeh pogodbenic v posebnih odborih.

2.   Na podlagi pisnega dogovora zadevnih vodij delegacij posebnih pododborov lahko posebni pododbori na svoje sestanke povabijo tretje osebe in se z njimi po potrebi posvetujejo v zvezi z določenimi točkami dnevnega reda. Vsaka pogodbenica mora drugo pogodbenico vsaj 10 delovnih dni pred sestankom obvestiti o nameri, da bo povabila tretjo osebo. O izbiri tretje osebe ali tretjih oseb se pogodbenici dogovorita pred sestankom.

Člen 4

Posebnim pododborom predseduje in jih načeloma gosti pogodbenica, ki predseduje Skupnemu odboru.

Člen 5

Predstavnik Evropske službe za zunanje delovanje ali zadevnega generalnega direktorata Evropske komisije ter predstavnik zadevne glavne agencije za vlado Republike Filipini delujeta skupaj kot sekretarja posebnih pododborov.

Člen 6

1.   Posebni pododbori se sestanejo po dogovoru pogodbenic, ko to zahtevajo okoliščine, in sicer na podlagi pisne zahteve ene od pogodbenic. Vsak sestanek poteka na kraju in ob času, o katerih se dogovorita pogodbenici. Če se pogodbenici tako dogovorita, lahko sestanki pododborov izjemoma potekajo v obliki video- ali telekonference.

2.   Kadar ena od pogodbenic zahteva sestanek posebnega pododbora, sekretar druge pogodbenice odgovori v 21 delovnih dneh od navedene zahteve.

3.   Ob upoštevanju člena 3(2) v zvezi s tretjimi osebami vsaka pogodbenica pravočasno pred sestankom obvesti predsednika o predvideni sestavi svoje delegacije.

Člen 7

1.   Predsednik pogodbenicama posreduje osnutek dnevnega reda najpozneje 21 delovnih dni pred sestankom.

2.   Katera koli od pogodbenic lahko zahteva, naj predsednik na dnevni red sestanka posebnega pododbora uvrsti določeno točko. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

Člen 8

1.   Sekretarja skupaj pripravita osnutek povzetka rezultatov oziroma sklepov.

2.   Vodja delegacije vsake pogodbenice pred koncem vsakega sestanka odobri in podpiše osnutek povzetka v dveh izvodih. Vsaka pogodbenica prejme en izvirnik odobrenega in podpisanega povzetka.

3.   Sestanki posebnih pododborov potekajo izključno med predstavniki pogodbenic in so zaupni, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.

---