# Úřední věstník L 200/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 200 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6229. července 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 200

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6229. července 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1266 ze dne 24. července 2019, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1267 ze dne 26. července 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 | 4 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2019/1268 ze dne 3. července 2019 o navrhované občanské iniciativě s názvem Skoncujme s věkem plastů v Evropě
  (oznámeno pod číslem C(2019) 4974) | 33 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1269 ze dne 26. července 2019, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/287/EU, kterým se stanoví kritéria pro zřizování a hodnocení evropských referenčních sítí, pro schvalování a hodnocení jejich členů a pro usnadnění výměny informací a odborných poznatků o zřizování a hodnocení těchto sítí (
  1
  ) | 35 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1270 ze dne 26. července 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2019) 5737)

   (
  1
  ) | 44 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1266 ze dne 24. července 2019, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1267 ze dne 26. července 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036

4

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2019/1268 ze dne 3. července 2019 o navrhované občanské iniciativě s názvem Skoncujme s věkem plastů v Evropě
  (oznámeno pod číslem C(2019) 4974)

(oznámeno pod číslem C(2019) 4974)

33

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1269 ze dne 26. července 2019, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/287/EU, kterým se stanoví kritéria pro zřizování a hodnocení evropských referenčních sítí, pro schvalování a hodnocení jejich členů a pro usnadnění výměny informací a odborných poznatků o zřizování a hodnocení těchto sítí (
  1
  )

1

35

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1270 ze dne 26. července 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2019) 5737)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2019) 5737)

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 29.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 200/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1266

ze dne 24. července 2019,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 183 písm. b) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 ze dne 16. dubna 2014 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů a zrušení nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a zejména na čl. 5 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

| (2) | Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení, |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. července 2019.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 ze dne 28. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určují reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se zrušuje nařízení č. 163/67/EHS (Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

| Kód KN | Popis zboží | Reprezentativní cena
  (EUR / 100 kg) | Jistota uvedená v článku 3
  (EUR / 100 kg) | Původ (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Jatečně upravená těla kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, předkládaná jako tzv. „kuřata 65 %“, zmrazená | 142,5 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené | 235,4 | 19 | AR |
| 206,5 | 28 | BR |
| 222,7 | 23 | TH |
| 1602 32 11 | Přípravky z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus, tepelně neupravené | 276,1 | 3 | BR |

Kód KN

Popis zboží

Reprezentativní cena

(EUR / 100 kg)

Jistota uvedená v článku 3

(EUR / 100 kg)

Původ (1)

0207 12 90

Jatečně upravená těla kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, předkládaná jako tzv. „kuřata 65 %“, zmrazená

142,5

0

AR

0207 14 10

Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené

235,4

19

AR

206,5

28

BR

222,7

23

TH

1602 32 11

Přípravky z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus, tepelně neupravené

276,1

3

BR

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 29.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 200/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 200/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1267

ze dne 26. července 2019,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | V březnu 2007 v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 80 (kódy TARIC 8101991010 a 8515908010), pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). |
| --- | --- |

(1)

V březnu 2007 v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 80 (kódy TARIC 8101991010 a 8515908010), pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).

2

| (2) | Konečným nařízením bylo uloženo antidumpingové clo, jehož sazba činí 17,0 % až 41,0 % z dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a 63,5 % z dovozu od všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR. |
| --- | --- |

(2)

Konečným nařízením bylo uloženo antidumpingové clo, jehož sazba činí 17,0 % až 41,0 % z dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a 63,5 % z dovozu od všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR.

| (3) | Na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada rozhodla prováděcím nařízením (EU) č. 508/2013 (3) platné antidumpingové clo zachovat. |
| --- | --- |

(3)

Na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada rozhodla prováděcím nařízením (EU) č. 508/2013 (3) platné antidumpingové clo zachovat.

3

1.2.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (4) | Dne 2. září 2017 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (4) oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidumpingových opatření uložených na dovoz wolframových elektrod pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(4)

Dne 2. září 2017 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (4) oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidumpingových opatření uložených na dovoz wolframových elektrod pocházejících z ČLR.

Úředním věstníku Evropské unie

4

| (5) | Dne 27. února 2018 dva výrobci v Unii (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH a Plansee SE) (dále jen „žadatelé“), představující 100 % celkové výroby wolframových elektrod v Evropské unii (dále jen „Unie“), podali žádost o přezkum (dále jen „žádost“) podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (5) (dále jen „základní nařízení“). |
| --- | --- |

(5)

Dne 27. února 2018 dva výrobci v Unii (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH a Plansee SE) (dále jen „žadatelé“), představující 100 % celkové výroby wolframových elektrod v Evropské unii (dále jen „Unie“), podali žádost o přezkum (dále jen „žádost“) podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (5) (dále jen „základní nařízení“).

5

| (6) | Žadatelé svou žádost odůvodnili tím, že pokud opatření pozbudou platnosti, dumping a újma působená výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně přetrvají nebo se obnoví. |
| --- | --- |

(6)

Žadatelé svou žádost odůvodnili tím, že pokud opatření pozbudou platnosti, dumping a újma působená výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně přetrvají nebo se obnoví.

| (7) | Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 31. května 2018 zveřejnila oznámení o zahájení tohoto přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(7)

Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 31. května 2018 zveřejnila oznámení o zahájení tohoto přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

6

1.3.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (8) | Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2017 do 31. března 2018 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). |
| --- | --- |

(8)

Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2017 do 31. března 2018 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).

| (9) | Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2014 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(9)

Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2014 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.4.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (10) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, známé dovozce a uživatele wolframových elektrod v Unii, orgány v ČLR a známé výrobce v ČLR a vyzvala je ke spolupráci. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, známé dovozce a uživatele wolframových elektrod v Unii, orgány v ČLR a známé výrobce v ČLR a vyzvala je ke spolupráci.

| (11) | Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Žádné vyjádření k zahájení šetření ani žádost o slyšení nebyly obdrženy. |
| --- | --- |

(11)

Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Žádné vyjádření k zahájení šetření ani žádost o slyšení nebyly obdrženy.

1.5.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (12) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

1.5.1.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (13) | Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala dovozce, aby se přihlásili a poskytli konkrétní informace, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat. |
| --- | --- |

(13)

Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala dovozce, aby se přihlásili a poskytli konkrétní informace, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat.

| (14) | Ze 46 oslovených dovozců, kteří nebyli ve spojení, se přihlásilo pět společností. Dvě z těchto společností však nedovážely wolframové elektrody pocházející z ČLR v období přezkumného šetření a tři další tvrdily, že jsou uživateli, a nikoli dovozci; pouze jedna z těchto společností vyjádřila zájem být zúčastněnou stranou. Další dovozce se přihlásil v pozdější fázi šetření a byl mu přiznán status zúčastněné strany. Z těchto důvodů nebyl proveden žádný výběr vzorku dovozců. |
| --- | --- |

(14)

Ze 46 oslovených dovozců, kteří nebyli ve spojení, se přihlásilo pět společností. Dvě z těchto společností však nedovážely wolframové elektrody pocházející z ČLR v období přezkumného šetření a tři další tvrdily, že jsou uživateli, a nikoli dovozci; pouze jedna z těchto společností vyjádřila zájem být zúčastněnou stranou. Další dovozce se přihlásil v pozdější fázi šetření a byl mu přiznán status zúčastněné strany. Z těchto důvodů nebyl proveden žádný výběr vzorku dovozců.

1.5.2.   Výběr vzorku výrobců v ČLR

Výběr vzorku výrobců v ČLR

| (15) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala Misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo kontaktovala případné další výrobce v ČLR, kteří by mohli mít zájem zúčastnit se šetření. |
| --- | --- |

(15)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala Misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo kontaktovala případné další výrobce v ČLR, kteří by mohli mít zájem zúčastnit se šetření.

| (16) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili tři výrobci v ČLR. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících výrobců Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný, a požádala všechny čínské výrobce, kteří poskytli vyplněné formuláře pro výběr vzorku, aby vyplnili dotazník. |
| --- | --- |

(16)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili tři výrobci v ČLR. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících výrobců Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný, a požádala všechny čínské výrobce, kteří poskytli vyplněné formuláře pro výběr vzorku, aby vyplnili dotazník.

1.6.   Uživatelé

Uživatelé

| (17) | Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala uživatele, aby se přihlásili a spolupracovali. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, přihlásili se tři uživatelé, z nichž však pouze jeden měl zájem být zaregistrován jako zúčastněná strana. |
| --- | --- |

(17)

Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala uživatele, aby se přihlásili a spolupracovali. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, přihlásili se tři uživatelé, z nichž však pouze jeden měl zájem být zaregistrován jako zúčastněná strana.

1.7.   Odpovědi na dotazníky

Odpovědi na dotazníky

| (18) | Komise zaslala dotazníky dvěma uvedeným výrobcům v Unii, třem uvedeným výrobcům v ČLR, kteří se přihlásili v souvislosti s výběrem vzorku, a vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“). Odpovědi na dotazníky přišly pouze od dvou uvedených výrobců v Unii a jedné čínské společnosti, Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. Tato společnost bývala výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu a je popsán v 32. bodě odůvodnění, avšak v současné době jeho výrobu pozastavila a zabývá se pouze obchodní činností. |
| --- | --- |

(18)

Komise zaslala dotazníky dvěma uvedeným výrobcům v Unii, třem uvedeným výrobcům v ČLR, kteří se přihlásili v souvislosti s výběrem vzorku, a vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“). Odpovědi na dotazníky přišly pouze od dvou uvedených výrobců v Unii a jedné čínské společnosti, Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. Tato společnost bývala výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu a je popsán v 32. bodě odůvodnění, avšak v současné době jeho výrobu pozastavila a zabývá se pouze obchodní činností.

| (19) | Proto čínská vláda ani čínští výrobci (7) výrobku, který je předmětem přezkumu, bez ohledu na to, zda vyváželi, či nikoli, nespolupracovali. Komise výrobce informovala o důsledcích nedostatečné spolupráce; při šetření však nespolupracoval žádný výrobce. |
| --- | --- |

(19)

Proto čínská vláda ani čínští výrobci (7) výrobku, který je předmětem přezkumu, bez ohledu na to, zda vyváželi, či nikoli, nespolupracovali. Komise výrobce informovala o důsledcích nedostatečné spolupráce; při šetření však nespolupracoval žádný výrobce.

7

1.8.   Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (20) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností: | Výrobci v Unii








  — | Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Německo, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii

Výrobci v Unii

—

Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Německo,

| — | Plansee SE, Reutte, Rakousko. |
| --- | --- |

—

Plansee SE, Reutte, Rakousko.

| | Vývozce v ČLR








  — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, ČLR. |
| --- | --- | --- |

Vývozce v ČLR

Vývozce v ČLR

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, ČLR.

1.9.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (21) | Vzhledem k tomu, že při zahájení šetření byly k dispozici dostatečné důkazy prokazující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem k tomu, že při zahájení šetření byly k dispozici dostatečné důkazy prokazující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (22) | V zájmu shromáždění nezbytných údajů pro případné uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny známé výrobce v ČLR, aby poskytli informace požadované v příloze III oznámení o zahájení přezkumu, pokud jde o vstupy používané při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Příslušné informace poskytli dva čínští výrobci. |
| --- | --- |

(22)

V zájmu shromáždění nezbytných údajů pro případné uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny známé výrobce v ČLR, aby poskytli informace požadované v příloze III oznámení o zahájení přezkumu, pokud jde o vstupy používané při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Příslušné informace poskytli dva čínští výrobci.

| (23) | Aby Komise získala informace, jež považuje za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zaslala dotazník také čínské vládě, jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění. Čínská vláda neposkytla žádnou odpověď. |
| --- | --- |

(23)

Aby Komise získala informace, jež považuje za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zaslala dotazník také čínské vládě, jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění. Čínská vláda neposkytla žádnou odpověď.

| (24) | Komise v oznámení o zahájení přezkumu rovněž vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ve lhůtě 37 dnů od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy, pokud jde o vhodnost uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Čínská vláda ani výrobci v ČLR neposkytli v tomto ohledu žádná podání nebo další důkazy. |
| --- | --- |

(24)

Komise v oznámení o zahájení přezkumu rovněž vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ve lhůtě 37 dnů od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy, pokud jde o vhodnost uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Čínská vláda ani výrobci v ČLR neposkytli v tomto ohledu žádná podání nebo další důkazy.

Úředním věstníku Evropské unie

| (25) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že vzhledem k důkazům, které má k dispozici, by mohlo být nutné vybrat vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení za účelem určení běžné hodnoty založené na nezkreslených cenách nebo referenčních hodnotách. |
| --- | --- |

(25)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že vzhledem k důkazům, které má k dispozici, by mohlo být nutné vybrat vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení za účelem určení běžné hodnoty založené na nezkreslených cenách nebo referenčních hodnotách.

| (26) | Dne 8. listopadu 2018 Komise zveřejnila první poznámku ke spisu (dále jen „poznámka ze dne 8. listopadu 2018“), v níž požádala zúčastněné strany o jejich stanovisko k příslušným zdrojům, jež by Komise mohla použít k určení běžné hodnoty. V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 je uveden seznam všech výrobních faktorů, např. materiály, energie a pracovní síla, používaných vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Kromě toho útvary Komise s ohledem na kritéria, podle nichž se provádí volba nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, určily v dané fázi jako potenciální reprezentativní země Brazílii, Mexiko, Rusko a Turecko. V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 byl dále uveden záměr použít mezinárodní referenční hodnoty u nákladů na hlavní surovinu. |
| --- | --- |

(26)

Dne 8. listopadu 2018 Komise zveřejnila první poznámku ke spisu (dále jen „poznámka ze dne 8. listopadu 2018“), v níž požádala zúčastněné strany o jejich stanovisko k příslušným zdrojům, jež by Komise mohla použít k určení běžné hodnoty. V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 je uveden seznam všech výrobních faktorů, např. materiály, energie a pracovní síla, používaných vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Kromě toho útvary Komise s ohledem na kritéria, podle nichž se provádí volba nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, určily v dané fázi jako potenciální reprezentativní země Brazílii, Mexiko, Rusko a Turecko. V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 byl dále uveden záměr použít mezinárodní referenční hodnoty u nákladů na hlavní surovinu.

| (27) | Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost se do deseti dnů vyjádřit. Komise obdržela vyjádření od dvou uvedených výrobců v Unii. Výrobní odvětví Unie zejména uvedlo, že náklady v Turecku poskytují lepší základ než náklady v Mexiku, Brazílii nebo Rusku. |
| --- | --- |

(27)

Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost se do deseti dnů vyjádřit. Komise obdržela vyjádření od dvou uvedených výrobců v Unii. Výrobní odvětví Unie zejména uvedlo, že náklady v Turecku poskytují lepší základ než náklady v Mexiku, Brazílii nebo Rusku.

| (28) | Vyjádřením dvou uvedených výrobců v Unii se Komise zabývala ve druhé poznámce ke zdrojům pro určení běžné hodnoty ze dne 6. března 2019 (dále jen „poznámka ze dne 6. března 2019“). V poznámce ze dne 6. března 2019 bylo Turecko na základě informací, které byly v dané fázi k dispozici, určeno jako nejvhodnější reprezentativní země podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. V poznámce ze dne 6. března 2019 se dále uvádí, že pokud jde o náklady na práci a náklady na elektřinu, má Komise v úmyslu použít údaje zveřejněné Tureckým statistickým úřadem. Kromě toho je v ní uvedeno, že na základě dostupných informací se zdá, že výrobek, který je předmětem přezkumu, se mimo ČLR a Unii nevyrábí. Proto Komise uvedla, že u nákladů na výrobní režii, u správních, prodejních a režijních nákladů a u zisku hodlá použít veřejně dostupné údaje od dvou uvedených spolupracujících výrobců v Unii. Pokud jde o čistou cenu suroviny (oxid wolframový obsažený v parawolframanu amonném), použije se mezinárodní referenční hodnota v Platts Metals Week, kterou zveřejňuje Národní informační centrum pro nerosty Americké geologické služby. |
| --- | --- |

(28)

Vyjádřením dvou uvedených výrobců v Unii se Komise zabývala ve druhé poznámce ke zdrojům pro určení běžné hodnoty ze dne 6. března 2019 (dále jen „poznámka ze dne 6. března 2019“). V poznámce ze dne 6. března 2019 bylo Turecko na základě informací, které byly v dané fázi k dispozici, určeno jako nejvhodnější reprezentativní země podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. V poznámce ze dne 6. března 2019 se dále uvádí, že pokud jde o náklady na práci a náklady na elektřinu, má Komise v úmyslu použít údaje zveřejněné Tureckým statistickým úřadem. Kromě toho je v ní uvedeno, že na základě dostupných informací se zdá, že výrobek, který je předmětem přezkumu, se mimo ČLR a Unii nevyrábí. Proto Komise uvedla, že u nákladů na výrobní režii, u správních, prodejních a režijních nákladů a u zisku hodlá použít veřejně dostupné údaje od dvou uvedených spolupracujících výrobců v Unii. Pokud jde o čistou cenu suroviny (oxid wolframový obsažený v parawolframanu amonném), použije se mezinárodní referenční hodnota v Platts Metals Week, kterou zveřejňuje Národní informační centrum pro nerosty Americké geologické služby.

| (29) | Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost se do deseti dnů vyjádřit, žádné vyjádření však nebylo zasláno. |
| --- | --- |

(29)

Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost se do deseti dnů vyjádřit, žádné vyjádření však nebylo zasláno.

1.9.1.   Následný postup

Následný postup

| (30) | Komise dne 6. dubna 2019 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat antidumpingová cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k těmto poskytnutým informacím vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(30)

Komise dne 6. dubna 2019 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat antidumpingová cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k těmto poskytnutým informacím vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (31) | Jedna ze stran se vyjádřila a poukázala na skutečnosti, které jsou v tomto nařízení již náležitě objasněny. Nebyla obdržena žádná žádost o slyšení. |
| --- | --- |

(31)

Jedna ze stran se vyjádřila a poukázala na skutečnosti, které jsou v tomto nařízení již náležitě objasněny. Nebyla obdržena žádná žádost o slyšení.

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (32) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, a to wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 80 (kódy TARIC 8101991010 a 8515908010) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). |
| --- | --- |

(32)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, a to wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 80 (kódy TARIC 8101991010 a 8515908010) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

| (33) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, se používá při svařování a v obdobných procesech, včetně obloukového svařování v ochranné atmosféře mezi wolframovými elektrodami a svařování a řezání plazmovým obloukem. Uvedené procesy se realizují v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek. |
| --- | --- |

(33)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, se používá při svařování a v obdobných procesech, včetně obloukového svařování v ochranné atmosféře mezi wolframovými elektrodami a svařování a řezání plazmovým obloukem. Uvedené procesy se realizují v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (34) | Žádná zúčastněná strana se k obdobnému výrobku nevyjádřila. Proto, jak bylo zjištěno při původním šetření, toto přezkumné šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích ČLR a výrobek vyráběný a prodávaný výrobci z Unie v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Žádná zúčastněná strana se k obdobnému výrobku nevyjádřila. Proto, jak bylo zjištěno při původním šetření, toto přezkumné šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích ČLR a výrobek vyráběný a prodávaný výrobci z Unie v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU

3.1.   Předběžné poznámky týkající se ČLR

Předběžné poznámky týkající se ČLR

| (35) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu z ČLR, kdyby platná opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(35)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu z ČLR, kdyby platná opatření pozbyla platnosti.

| (36) | Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, žádný čínský výrobce při šetření nespolupracoval. Čínští výrobci nepředložili odpovědi na dotazník ani žádné údaje o vývozních cenách a nákladech, domácích cenách a nákladech, kapacitě, výrobě, investicích atd. Stejně tak se čínská vláda a čínští výrobci nevyjádřili k důkazům ve spise k dané věci, včetně příslušné zprávy. Komise tedy v souladu s článkem 18 základního nařízení použila dostupné údaje. |
| --- | --- |

(36)

Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, žádný čínský výrobce při šetření nespolupracoval. Čínští výrobci nepředložili odpovědi na dotazník ani žádné údaje o vývozních cenách a nákladech, domácích cenách a nákladech, kapacitě, výrobě, investicích atd. Stejně tak se čínská vláda a čínští výrobci nevyjádřili k důkazům ve spise k dané věci, včetně příslušné zprávy. Komise tedy v souladu s článkem 18 základního nařízení použila dostupné údaje.

| (37) | Komise vyrozuměla čínské orgány a oba čínské výrobce, kteří se přihlásili do výběru vzorku, o použití článku 18 základního nařízení a dala jim možnost se vyjádřit. Nebylo předloženo žádné vyjádření, které by mohlo změnit použití článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Komise vyrozuměla čínské orgány a oba čínské výrobce, kteří se přihlásili do výběru vzorku, o použití článku 18 základního nařízení a dala jim možnost se vyjádřit. Nebylo předloženo žádné vyjádření, které by mohlo změnit použití článku 18 základního nařízení.

| (38) | Proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházela níže uvedená zjištění ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu z dostupných údajů, zejména z informací uvedených v žádosti, v podáních zúčastněných stran a ze statistik dostupných v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a v dalších veřejných zdrojích uvedených v příslušném případě níže. |
| --- | --- |

(38)

Proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházela níže uvedená zjištění ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu z dostupných údajů, zejména z informací uvedených v žádosti, v podáních zúčastněných stran a ze statistik dostupných v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a v dalších veřejných zdrojích uvedených v příslušném případě níže.

3.2.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

| (39) | Statistické údaje z databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení ukazují, že v období přezkumného šetření bylo z ČLR do Unie dovezeno 45 000–50 000 kg wolframových elektrod, což představuje 40–50 % celkové spotřeby v Unii. Komise tedy dospěla k závěru, že skutečný dovoz v období přezkumného šetření byl reprezentativní, a proto zkoumala, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping. |
| --- | --- |

(39)

Statistické údaje z databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení ukazují, že v období přezkumného šetření bylo z ČLR do Unie dovezeno 45 000–50 000 kg wolframových elektrod, což představuje 40–50 % celkové spotřeby v Unii. Komise tedy dospěla k závěru, že skutečný dovoz v období přezkumného šetření byl reprezentativní, a proto zkoumala, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping.

3.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (40) | Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení se „běžná hodnota obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(40)

Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení se „běžná hodnota obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

| (41) | Avšak podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnotu“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a vyvážejících výrobců bylo uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné. |
| --- | --- |

(41)

Avšak podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnotu“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Jak je dále vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a vyvážejících výrobců bylo uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné.

pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnotu

zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

3.3.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

3.3.1.1.   Úvod

| (42) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení jsou podstatná zkreslení „taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:







  — | skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny, |
| --- | --- | --- |

(42)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení jsou podstatná zkreslení „taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

podstatná zkreslení „taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

—

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny,

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny,

| — | přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady, |
| --- | --- |

—

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady,

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady,

| — | veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil, |
| --- | --- |

—

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil,

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil,

| — | neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví, |
| --- | --- |

—

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví,

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví,

| — | zkreslené mzdové náklady, |
| --- | --- |

—

zkreslené mzdové náklady,

zkreslené mzdové náklady,

| — | přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“
  . |
| --- | --- |

—

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“
  .

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“

| (43) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) zohlední mimo jiné nevyčerpávající výčet prvků předcházejícího ustanovení. Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení je při posuzování existence podstatných zkreslení třeba přihlédnout k případnému vlivu jednoho nebo více z těchto prvků na ceny a náklady spojené s dotčeným výrobkem v zemi vývozu. Vzhledem k tomu, že tento výčet není kumulativní, nemusí být pro zjištění podstatných zkreslení zohledněny všechny prvky. Kromě toho mohou být při posuzování různých prvků tohoto výčtu použity stejné skutkové okolnosti. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. Celkové posouzení existence zkreslení může také zohlednit obecné souvislosti a situaci v zemi vývozu, zejména pokud základní prvky hospodářského a správního uspořádání země vývozu svěřují vládě podstatné pravomoci zasahovat do tržních sil, což tudíž poukazuje na skutečnost, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil. |
| --- | --- |

(43)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení se při posuzování existence podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) zohlední mimo jiné nevyčerpávající výčet prvků předcházejícího ustanovení. Podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení je při posuzování existence podstatných zkreslení třeba přihlédnout k případnému vlivu jednoho nebo více z těchto prvků na ceny a náklady spojené s dotčeným výrobkem v zemi vývozu. Vzhledem k tomu, že tento výčet není kumulativní, nemusí být pro zjištění podstatných zkreslení zohledněny všechny prvky. Kromě toho mohou být při posuzování různých prvků tohoto výčtu použity stejné skutkové okolnosti. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. Celkové posouzení existence zkreslení může také zohlednit obecné souvislosti a situaci v zemi vývozu, zejména pokud základní prvky hospodářského a správního uspořádání země vývozu svěřují vládě podstatné pravomoci zasahovat do tržních sil, což tudíž poukazuje na skutečnost, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil.

| (44) | V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“. |
| --- | --- |

(44)

V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“.

[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví

| (45) | Zúčastněné strany byly v době zahájení přezkumného šetření vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily. Komise se v této souvislosti opírá o zprávu (8) prokazující existenci významných zásahů státu na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v klíčových výrobních faktorech (např. půda, energie, kapitál, suroviny a práce), jakož i v konkrétních odvětvích (např. výroba oceli a chemických látek). Zpráva byla vložena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení přezkumného šetření. Žádost také obsahovala některé relevantní důkazy doplňující zprávu. |
| --- | --- |

(45)

Zúčastněné strany byly v době zahájení přezkumného šetření vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily. Komise se v této souvislosti opírá o zprávu (8) prokazující existenci významných zásahů státu na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v klíčových výrobních faktorech (např. půda, energie, kapitál, suroviny a práce), jakož i v konkrétních odvětvích (např. výroba oceli a chemických látek). Zpráva byla vložena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení přezkumného šetření. Žádost také obsahovala některé relevantní důkazy doplňující zprávu.

8

| (46) | Žadatel v žádosti zmiňuje zkreslení v odvětví wolframu uvedená ve zprávě, konkrétněji:






  — | opatření čínské vlády k omezení kapacity a podpoře navazujících výrobků: omezení počtu těžebních a vývozních licencí, výrobní kvóty a další omezení těžby a zpracování, |
| --- | --- | --- |

(46)

Žadatel v žádosti zmiňuje zkreslení v odvětví wolframu uvedená ve zprávě, konkrétněji:

—

opatření čínské vlády k omezení kapacity a podpoře navazujících výrobků: omezení počtu těžebních a vývozních licencí, výrobní kvóty a další omezení těžby a zpracování,

| — | plány omezit výrobu wolframových koncentrátů, které v návaznosti na žádost Čínského sdružení odvětví wolframu v roce 2016 oznámilo osm velkých výrobců v ČLR, |
| --- | --- |

—

plány omezit výrobu wolframových koncentrátů, které v návaznosti na žádost Čínského sdružení odvětví wolframu v roce 2016 oznámilo osm velkých výrobců v ČLR,

| — | skutečnost, že wolfram je součástí 13. pětiletého plánu pro nerostné zdroje a je značně regulovaný, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že wolfram je součástí 13. pětiletého plánu pro nerostné zdroje a je značně regulovaný,

| — | skutečnost, že na wolfram se vztahují požadavky pro udělení vývozních licencí, které umožňují obchodovat s wolframem pouze některým státním obchodním podnikům, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že na wolfram se vztahují požadavky pro udělení vývozních licencí, které umožňují obchodovat s wolframem pouze některým státním obchodním podnikům,

| — | vývozní kvóty a |
| --- | --- |

—

vývozní kvóty a

| — | vytváření zásob. |
| --- | --- |

—

vytváření zásob.

| (47) | Komise prozkoumala, zda kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení je vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů uvedených ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, které vycházejí z veřejně dostupných zdrojů, zejména z čínských právních předpisů, zveřejněných oficiálních čínských politických dokumentů, zpráv zveřejněných mezinárodními organizacemi a ze studií/článků akademických pracovníků, jež jsou konkrétně uvedeny ve zprávě. Tato analýza se týkala zkoumání významných zásahů státu v hospodářství obecně, ale také konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(47)

Komise prozkoumala, zda kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení je vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů uvedených ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, které vycházejí z veřejně dostupných zdrojů, zejména z čínských právních předpisů, zveřejněných oficiálních čínských politických dokumentů, zpráv zveřejněných mezinárodními organizacemi a ze studií/článků akademických pracovníků, jež jsou konkrétně uvedeny ve zprávě. Tato analýza se týkala zkoumání významných zásahů státu v hospodářství obecně, ale také konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (48) | Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, čínská vláda ani čínští výrobci se nevyjádřili ani nepředložili důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci, včetně zprávy, a další důkazy, které poskytli žadatelé, ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení v dané věci. |
| --- | --- |

(48)

Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, čínská vláda ani čínští výrobci se nevyjádřili ani nepředložili důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci, včetně zprávy, a další důkazy, které poskytli žadatelé, ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení v dané věci.

3.3.1.2.   Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v ČLR: celkové hospodářské souvislosti

| (49) | Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a předurčuje řízení ekonomiky v ČLR. Ústřední zásadou je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících“. Státem vlastněné hospodářství je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst“ (9). Celkové uspořádání čínského hospodářství proto nejen umožňuje státu významně do něj zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (10). |
| --- | --- |

(49)

Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a předurčuje řízení ekonomiky v ČLR. Ústřední zásadou je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících“. Státem vlastněné hospodářství je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst“ (9). Celkové uspořádání čínského hospodářství proto nejen umožňuje státu významně do něj zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (10).

socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, totiž všelidové vlastnictví a kolektivní vlastnictví pracujících

vedoucí silou národního hospodářství

zajistit jeho upevňování a růst

9

10

| (50) | Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na každé úrovni (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž úlohy Komunistické strany Číny a státu jsou navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistický systém je základním systémem Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny.“ (11) To dokládá kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem v ČLR. Tato kontrola je čínskému systému vlastní a překonává stav obvyklý v jiných zemích, kde vláda vykonává širokou makroekonomickou kontrolu v mezích, v nichž volně působí tržní síly. |
| --- | --- |

(50)

Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na každé úrovni (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž úlohy Komunistické strany Číny a státu jsou navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistický systém je základním systémem Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny.“ (11) To dokládá kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem v ČLR. Tato kontrola je čínskému systému vlastní a překonává stav obvyklý v jiných zemích, kde vláda vykonává širokou makroekonomickou kontrolu v mezích, v nichž volně působí tržní síly.

[s]ocialistický systém je základním systémem Čínské lidové republiky

[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny

11

| (51) | Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu (12). Intervenční hospodářské nástroje používané čínskými orgány jsou rozmanité, zahrnují systém průmyslového plánování, finanční systém a rovněž regulační prostředí. |
| --- | --- |

(51)

Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu (12). Intervenční hospodářské nástroje používané čínskými orgány jsou rozmanité, zahrnují systém průmyslového plánování, finanční systém a rovněž regulační prostředí.

12

| (52) | Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány také stanoví nástroje na podporu příslušných typů průmyslu/odvětví, jakož i časový rámec, ve kterém je zapotřebí těchto cílů dosáhnout. Některé plány obsahují konkrétní cíle týkající se výstupů. V rámci těchto plánů se vybírají jednotlivá průmyslová odvětví a/nebo projekty jako (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s vládními prioritami a těm jsou pak stanoveny konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí účinně přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Závazná povaha plánů a skutečnost, že příslušné čínské orgány na všech úrovních státní správy uplatňují systém plánů a odpovídajícím způsobem používají jim svěřené pravomoci, nutí hospodářské subjekty řídit se prioritami stanovenými v plánech (viz také oddíl 3.3.1.5 níže) (13). |
| --- | --- |

(52)

Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány také stanoví nástroje na podporu příslušných typů průmyslu/odvětví, jakož i časový rámec, ve kterém je zapotřebí těchto cílů dosáhnout. Některé plány obsahují konkrétní cíle týkající se výstupů. V rámci těchto plánů se vybírají jednotlivá průmyslová odvětví a/nebo projekty jako (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s vládními prioritami a těm jsou pak stanoveny konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí účinně přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Závazná povaha plánů a skutečnost, že příslušné čínské orgány na všech úrovních státní správy uplatňují systém plánů a odpovídajícím způsobem používají jim svěřené pravomoci, nutí hospodářské subjekty řídit se prioritami stanovenými v plánech (viz také oddíl 3.3.1.5 níže) (13).

13

| (53) | Zadruhé, pokud jde o úroveň přidělování finančních zdrojů, hrají ve finančním systému Číny dominantní úlohu státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v první řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu (viz také oddíl 3.3.1.8) (14). Totéž platí pro ostatní složky čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, soukromé kapitálové trhy atd. I když mají menší význam než banky, jsou tyto části finančního sektoru institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, ale na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (15). |
| --- | --- |

(53)

Zadruhé, pokud jde o úroveň přidělování finančních zdrojů, hrají ve finančním systému Číny dominantní úlohu státem vlastněné komerční banky. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v první řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu (viz také oddíl 3.3.1.8) (14). Totéž platí pro ostatní složky čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, soukromé kapitálové trhy atd. I když mají menší význam než banky, jsou tyto části finančního sektoru institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, ale na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (15).

14

15

| (54) | Zatřetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla zadávání veřejných zakázek jsou běžně používána k dosažení jiných politických cílů než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (16). Podobně i v oblasti investic si čínská vláda udržuje významnou kontrolu nad zaměřením a velikostí státních i soukromých investic a vliv na ně. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic jsou orgány používány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (17). |
| --- | --- |

(54)

Zatřetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla zadávání veřejných zakázek jsou běžně používána k dosažení jiných politických cílů než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (16). Podobně i v oblasti investic si čínská vláda udržuje významnou kontrolu nad zaměřením a velikostí státních i soukromých investic a vliv na ně. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic jsou orgány používány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (17).

16

17

| (55) | Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé zásahy státu. Takové významné zásahy státu jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení efektivního přidělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (18). |
| --- | --- |

(55)

Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé zásahy státu. Takové významné zásahy státu jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení efektivního přidělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (18).

18

3.3.1.3.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

| (56) | V ČLR představují podstatnou součást hospodářství podniky, které jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány, jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny. |
| --- | --- |

(56)

V ČLR představují podstatnou součást hospodářství podniky, které jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány, jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny.

| (57) | Pokud jde o státní vlastnictví, přetrvává v odvětví wolframu vysoká míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Vzhledem k tomu, že licence na těžbu wolframu jsou většinou poskytovány státem vlastněným podnikům, je mnoho významných společností v oblasti těžby wolframu vlastněných státem (19). |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o státní vlastnictví, přetrvává v odvětví wolframu vysoká míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Vzhledem k tomu, že licence na těžbu wolframu jsou většinou poskytovány státem vlastněným podnikům, je mnoho významných společností v oblasti těžby wolframu vlastněných státem (19).

19

| (58) | Pokud jde o ovládání státem, vláda a Komunistická strana Číny zachovávají struktury, jež zajišťují jejich trvalý vliv nad podniky. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé podniky realizovaly, ale nárokuje si také právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. Mezi prvky, které poukazují na ovládání podniků v odvětví wolframu státem, patří těžební licence a omezení investic a vývozu (20). Dále existuje velký počet podrobných cílů a kvót stanovených v 13. pětiletém plánu pro odvětví neželezných kovů (dále jen „13. pětiletka pro neželezné kovy“) (21). |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o ovládání státem, vláda a Komunistická strana Číny zachovávají struktury, jež zajišťují jejich trvalý vliv nad podniky. Stát (a v mnoha ohledech také Komunistická strana Číny) nejen aktivně vytváří obecné hospodářské politiky a dohlíží na to, aby je jednotlivé podniky realizovaly, ale nárokuje si také právo podílet se na provozním rozhodování těchto podniků. Mezi prvky, které poukazují na ovládání podniků v odvětví wolframu státem, patří těžební licence a omezení investic a vývozu (20). Dále existuje velký počet podrobných cílů a kvót stanovených v 13. pětiletém plánu pro odvětví neželezných kovů (dále jen „13. pětiletka pro neželezné kovy“) (21).

20

21

| (59) | Analýza ohledně strategického dohledu a pokynů státu v tomto odvětví je uvedena v oddíle 3.3.1.4 a 3.3.1.5 níže. Vzhledem k vysoké míře ovládání a zásahů státu do odvětví wolframu, jak je popsáno níže, nemohou za tržních podmínek fungovat ani výrobci wolframu, kteří jsou v soukromém vlastnictví. |
| --- | --- |

(59)

Analýza ohledně strategického dohledu a pokynů státu v tomto odvětví je uvedena v oddíle 3.3.1.4 a 3.3.1.5 níže. Vzhledem k vysoké míře ovládání a zásahů státu do odvětví wolframu, jak je popsáno níže, nemohou za tržních podmínek fungovat ani výrobci wolframu, kteří jsou v soukromém vlastnictví.

| (60) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že trh s wolframovými elektrodami v ČLR je významnou měrou zásobován podniky, které jsou ovládány čínskou vládou, jsou pod jejím strategickým dohledem nebo se řídí jejími pokyny. |
| --- | --- |

(60)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že trh s wolframovými elektrodami v ČLR je významnou měrou zásobován podniky, které jsou ovládány čínskou vládou, jsou pod jejím strategickým dohledem nebo se řídí jejími pokyny.

3.3.1.4.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady

| (61) | Čínský stát může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím své přítomnosti ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státem vlastněných podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (22), avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát ovlivňovat podnikatelská rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, jak ve státem vlastněných, tak v soukromých. Podle čínského práva obchodních společností má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami (23)) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. V minulosti tento požadavek zřejmě nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejméně od roku 2016 však Komunistická strana Číny začala důrazněji uplatňovat své nároky na kontrolu podnikatelských rozhodnutí ve státem vlastněných podnicích jako věc politického principu. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (24). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (25). Tato pravidla se běžně uplatňují ve všech oblastech čínského hospodářství, včetně odvětví wolframu. Proto je jisté, že uvedená pravidla se vztahují rovněž na výrobce wolframových elektrod a na dodavatele vstupů. |
| --- | --- |

(61)

Čínský stát může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím své přítomnosti ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státem vlastněných podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (22), avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát ovlivňovat podnikatelská rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, jak ve státem vlastněných, tak v soukromých. Podle čínského práva obchodních společností má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami (23)) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. V minulosti tento požadavek zřejmě nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejméně od roku 2016 však Komunistická strana Číny začala důrazněji uplatňovat své nároky na kontrolu podnikatelských rozhodnutí ve státem vlastněných podnicích jako věc politického principu. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (24). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (25). Tato pravidla se běžně uplatňují ve všech oblastech čínského hospodářství, včetně odvětví wolframu. Proto je jisté, že uvedená pravidla se vztahují rovněž na výrobce wolframových elektrod a na dodavatele vstupů.

22

23

24

25

| (62) | Konkrétně v odvětví wolframu (včetně výrobku, který je předmětem přezkumu) existují úzké vazby mezi rozhodovacími procesy v podnicích působících v tomto odvětví a státem, zejména Komunistickou stranou Číny. Výrobci wolframu jsou organizováni v Čínském sdružení odvětví wolframu, které je součástí Čínského sdružení odvětví neželezných kovů. Posledně jmenované sdružení se jasně řídí vládní politikou a vybízí zaměstnance a své členy, aby mimo jiné předávali a naplňovali ducha Dvou zasedání (liang chuej) (26). Čínské sdružení odvětví wolframu provádí vládní politiky, jejichž důsledkem jsou zkreslení nákladů a cen na čínském trhu. V roce 2016 oznámilo osm velkých výrobců v ČLR plány omezit výrobu wolframových koncentrátů, Čínské sdružení odvětví wolframu požádalo své členy o omezení výroby a čínská Správa státních hmotných rezerv uspořádala tendry na nákup wolframových koncentrátů. Vzhledem k tomu, že ČLR vyrábí více než 80 % světového výstupu wolframu, mají tato opatření dopad na čínské i světové ceny wolframu. Zadruhé je většina kvót na těžbu wolframu rozdělena mezi šest velkých státem vlastněných podniků: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Přítomnost státu v odvětví wolframu je v Číně tedy vykonávána přímo ve státem vlastněných podnicích, ale také prostřednictvím Čínského sdružení odvětví wolframu. |
| --- | --- |

(62)

Konkrétně v odvětví wolframu (včetně výrobku, který je předmětem přezkumu) existují úzké vazby mezi rozhodovacími procesy v podnicích působících v tomto odvětví a státem, zejména Komunistickou stranou Číny. Výrobci wolframu jsou organizováni v Čínském sdružení odvětví wolframu, které je součástí Čínského sdružení odvětví neželezných kovů. Posledně jmenované sdružení se jasně řídí vládní politikou a vybízí zaměstnance a své členy, aby mimo jiné předávali a naplňovali ducha Dvou zasedání (liang chuej) (26). Čínské sdružení odvětví wolframu provádí vládní politiky, jejichž důsledkem jsou zkreslení nákladů a cen na čínském trhu. V roce 2016 oznámilo osm velkých výrobců v ČLR plány omezit výrobu wolframových koncentrátů, Čínské sdružení odvětví wolframu požádalo své členy o omezení výroby a čínská Správa státních hmotných rezerv uspořádala tendry na nákup wolframových koncentrátů. Vzhledem k tomu, že ČLR vyrábí více než 80 % světového výstupu wolframu, mají tato opatření dopad na čínské i světové ceny wolframu. Zadruhé je většina kvót na těžbu wolframu rozdělena mezi šest velkých státem vlastněných podniků: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Přítomnost státu v odvětví wolframu je v Číně tedy vykonávána přímo ve státem vlastněných podnicích, ale také prostřednictvím Čínského sdružení odvětví wolframu.

26

27

| (63) | Fungování trhu dále narušují přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích (viz také oddíl 3.3.1.8) i při dodávání surovin a vstupů (28). |
| --- | --- |

(63)

Fungování trhu dále narušují přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích (viz také oddíl 3.3.1.8) i při dodávání surovin a vstupů (28).

28

| (64) | Ze všech výše uvedených skutečností vyplývá, že přítomnost státu ve firmách v odvětví wolframu i ve finančním sektoru a jiných odvětvích vstupů ve spojení s rámcem popsaným v oddíle 3.3.1.3 a v následujících oddílech umožňuje, aby čínská vláda ovlivňovala ceny a náklady. |
| --- | --- |

(64)

Ze všech výše uvedených skutečností vyplývá, že přítomnost státu ve firmách v odvětví wolframu i ve finančním sektoru a jiných odvětvích vstupů ve spojení s rámcem popsaným v oddíle 3.3.1.3 a v následujících oddílech umožňuje, aby čínská vláda ovlivňovala ceny a náklady.

3.3.1.5.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

| (65) | Zaměření čínského hospodářství je ve značné míře určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství, přičemž cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na nižší úrovni správy. Celkově systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou jako strategická nebo jinak politicky důležitá, místo aby byly přidělovány v souladu s tržními silami (29). |
| --- | --- |

(65)

Zaměření čínského hospodářství je ve značné míře určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství, přičemž cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na nižší úrovni správy. Celkově systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou jako strategická nebo jinak politicky důležitá, místo aby byly přidělovány v souladu s tržními silami (29).

29

| (66) | Čínská vláda odvětví wolframu důkladně ovládá a reguluje. To je potvrzeno v 13. pětiletce pro neželezné kovy a 13. pětiletce pro nerostné zdroje, ale také v právních předpisech upravujících těžbu a zpracování, vývoz a investice v odvětví wolframu. |
| --- | --- |

(66)

Čínská vláda odvětví wolframu důkladně ovládá a reguluje. To je potvrzeno v 13. pětiletce pro neželezné kovy a 13. pětiletce pro nerostné zdroje, ale také v právních předpisech upravujících těžbu a zpracování, vývoz a investice v odvětví wolframu.

| (67) | V 13. pětiletce pro nerostné zdroje se wolfram uvádí jako jeden z 24 strategických nerostů, které jsou „klíčovými prvky, pokud jde o makrokontrolu nerostných zdrojů, dohled nad nimi a jejich řízení“ (30). Plán kromě toho omezuje celkový objem těžby wolframové rudy na 120 000 tun ročně (31) a jeho záměrem je stabilizovat rozsah těžby a konsolidovat základny zdrojů wolframu na jihu provincií Ťiang-si a Chu-nan (Čchen-čou). Dalším cílem plánu je, aby středně velké doly tvořily více než 12 % všech dolů, a hodlá zajistit koncentraci podniků a rozvoj velkých a středních dolů, které jsou konkurenceschopné na trhu (32). |
| --- | --- |

(67)

V 13. pětiletce pro nerostné zdroje se wolfram uvádí jako jeden z 24 strategických nerostů, které jsou „klíčovými prvky, pokud jde o makrokontrolu nerostných zdrojů, dohled nad nimi a jejich řízení“ (30). Plán kromě toho omezuje celkový objem těžby wolframové rudy na 120 000 tun ročně (31) a jeho záměrem je stabilizovat rozsah těžby a konsolidovat základny zdrojů wolframu na jihu provincií Ťiang-si a Chu-nan (Čchen-čou). Dalším cílem plánu je, aby středně velké doly tvořily více než 12 % všech dolů, a hodlá zajistit koncentraci podniků a rozvoj velkých a středních dolů, které jsou konkurenceschopné na trhu (32).

klíčovými prvky, pokud jde o makrokontrolu nerostných zdrojů, dohled nad nimi a jejich řízení

30

31

32

| (68) | V 13. pětiletce pro neželezné kovy se stanoví cíl „zkvalitnit výrobní omezení a mechanismy ochrany hodnoty vztahující se na wolfram atd. [a] přiměřeně uzpůsobit a kontrolovat ukazatele kontroly objemu těžby wolframu“ (33). |
| --- | --- |

(68)

V 13. pětiletce pro neželezné kovy se stanoví cíl „zkvalitnit výrobní omezení a mechanismy ochrany hodnoty vztahující se na wolfram atd. [a] přiměřeně uzpůsobit a kontrolovat ukazatele kontroly objemu těžby wolframu“ (33).

zkvalitnit výrobní omezení a mechanismy ochrany hodnoty vztahující se na wolfram atd. [a] přiměřeně uzpůsobit a kontrolovat ukazatele kontroly objemu těžby wolframu

33

| (69) | Kromě toho je wolfram součástí seznamu produktů, na které se vztahují vývozní cla (34), licenční požadavky na vývoz (35) a státní obchodování (36). To spolu s přísnými kontrolami výrobních kvót a značnými rezervami Správy státních hmotných rezerv (37) umožňuje čínské vládě, aby ovládala zásobování wolframem v Číně. |
| --- | --- |

(69)

Kromě toho je wolfram součástí seznamu produktů, na které se vztahují vývozní cla (34), licenční požadavky na vývoz (35) a státní obchodování (36). To spolu s přísnými kontrolami výrobních kvót a značnými rezervami Správy státních hmotných rezerv (37) umožňuje čínské vládě, aby ovládala zásobování wolframem v Číně.

34

35

36

37

| (70) | Považuje se proto za prokázané, že čínská vláda uplatňuje veřejné politiky, které ovlivňují volné působení tržních sil v souvislosti s výrobou wolframu a wolframových svářecích elektrod. Taková opatření brání normálnímu fungování tržních sil. |
| --- | --- |

(70)

Považuje se proto za prokázané, že čínská vláda uplatňuje veřejné politiky, které ovlivňují volné působení tržních sil v souvislosti s výrobou wolframu a wolframových svářecích elektrod. Taková opatření brání normálnímu fungování tržních sil.

| (71) | Komise dále konstatuje, že ačkoli nebylo zapotřebí provést analýzu, pokud jde o suroviny používané při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, aby bylo prokázáno, že veřejné politiky mají dopad na volné působení tržních sil v odvětví wolframových elektrod, zjistila, že hlavní surovina, parawolframan amonný, podléhá v Číně vývozním licencím (38). |
| --- | --- |

(71)

Komise dále konstatuje, že ačkoli nebylo zapotřebí provést analýzu, pokud jde o suroviny používané při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, aby bylo prokázáno, že veřejné politiky mají dopad na volné působení tržních sil v odvětví wolframových elektrod, zjistila, že hlavní surovina, parawolframan amonný, podléhá v Číně vývozním licencím (38).

38

| (72) | V seznamu omezení vývozu průmyslových surovin, který vydala OECD, jsou vývozní licence klasifikovány jako druh omezení vývozu (39). Vývozní licence poskytují vládě možnost kontrolovat vývozce a množství vyváženého zboží (40), a tak jí umožňují výrazně omezit vývoz zadržováním produktů na domácím trhu. To zase může vést k větší nabídce, která nemusí nutně souviset se zvýšenou poptávkou, což může způsobovat stlačení domácích cen. To může poukazovat na zkreslení v podobě nepřímého subvencování domácího výrobního odvětví, které jako vstup využívá komoditu, jež je předmětem omezení (41). Zavedené vývozní licence týkající se parawolframanu amonného jako takové vytvářejí doplňkovou pobídku pro čínské odvětví, aby vyrábělo a vyváželo za nižší ceny, neboť navazující odvětví má přístup k levnějším surovinám k výrobě dotčeného výrobku. To má vliv na konkurenční vztah mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem, protože čínské odvětví je schopno vyrábět a vyvážet výrobek, který je předmětem přezkumu, za cenu, která kvůli vývozním licencím nevyplývá z volného působení tržních sil. |
| --- | --- |

(72)

V seznamu omezení vývozu průmyslových surovin, který vydala OECD, jsou vývozní licence klasifikovány jako druh omezení vývozu (39). Vývozní licence poskytují vládě možnost kontrolovat vývozce a množství vyváženého zboží (40), a tak jí umožňují výrazně omezit vývoz zadržováním produktů na domácím trhu. To zase může vést k větší nabídce, která nemusí nutně souviset se zvýšenou poptávkou, což může způsobovat stlačení domácích cen. To může poukazovat na zkreslení v podobě nepřímého subvencování domácího výrobního odvětví, které jako vstup využívá komoditu, jež je předmětem omezení (41). Zavedené vývozní licence týkající se parawolframanu amonného jako takové vytvářejí doplňkovou pobídku pro čínské odvětví, aby vyrábělo a vyváželo za nižší ceny, neboť navazující odvětví má přístup k levnějším surovinám k výrobě dotčeného výrobku. To má vliv na konkurenční vztah mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem, protože čínské odvětví je schopno vyrábět a vyvážet výrobek, který je předmětem přezkumu, za cenu, která kvůli vývozním licencím nevyplývá z volného působení tržních sil.

39

40

41

| (73) | Celkově tedy Komise zjistila, že čínská vláda uplatňuje veřejné politiky, které ovlivňují volné působení tržních sil rovněž v případě hlavní suroviny parawolframanu amonného používaného pro výrobu wolframových elektrod. |
| --- | --- |

(73)

Celkově tedy Komise zjistila, že čínská vláda uplatňuje veřejné politiky, které ovlivňují volné působení tržních sil rovněž v případě hlavní suroviny parawolframanu amonného používaného pro výrobu wolframových elektrod.

3.3.1.6.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

| (74) | Podle informací ve spisu se čínský systém v oblasti úpadku jeví jako nedostatečný, pokud jde o plnění jeho vlastních hlavních cílů, jako je spravedlivé vyrovnání pohledávek a závazků a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že čínské právo týkající se úpadku formálně vychází z podobných zásad jako odpovídající právní předpisy v jiných zemích, ale pro čínský systém je typická systematická nedostatečná vymahatelnost. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále silnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (42). |
| --- | --- |

(74)

Podle informací ve spisu se čínský systém v oblasti úpadku jeví jako nedostatečný, pokud jde o plnění jeho vlastních hlavních cílů, jako je spravedlivé vyrovnání pohledávek a závazků a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že čínské právo týkající se úpadku formálně vychází z podobných zásad jako odpovídající právní předpisy v jiných zemích, ale pro čínský systém je typická systematická nedostatečná vymahatelnost. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále silnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (42).

42

| (75) | Nedostatky systému vlastnických práv jsou navíc obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právem k užívání pozemků v Číně (43). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování závisí pouze na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tato ustanovení však běžně nejsou dodržována a určití kupující získávají půdu zdarma nebo pod tržními sazbami (44). Orgány kromě toho při přidělování půdy často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (45). |
| --- | --- |

(75)

Nedostatky systému vlastnických práv jsou navíc obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právem k užívání pozemků v Číně (43). Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování závisí pouze na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tato ustanovení však běžně nejsou dodržována a určití kupující získávají půdu zdarma nebo pod tržními sazbami (44). Orgány kromě toho při přidělování půdy často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (45).

43

44

45

| (76) | Čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví podle všeho řádně nefungují, což má za následek zkreslení při zachovávání insolventních firem při životě a v souvislosti s poskytováním a nabýváním půdy v ČLR. Tyto právní předpisy se rovněž vztahují na odvětví wolframu, včetně vyvážejících výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(76)

Čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví podle všeho řádně nefungují, což má za následek zkreslení při zachovávání insolventních firem při životě a v souvislosti s poskytováním a nabýváním půdy v ČLR. Tyto právní předpisy se rovněž vztahují na odvětví wolframu, včetně vyvážejících výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (77) | S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví wolframu existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkající se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(77)

S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví wolframu existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkající se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu.

3.3.1.7.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

| (78) | V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracujícím a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. Čína neratifikovala řadu základních úmluv Mezinárodní organizace práce (ILO), zejména ty, které se týkají svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (46). Podle vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (47). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a dostávají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (48). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR. |
| --- | --- |

(78)

V ČLR se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracujícím a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. Čína neratifikovala řadu základních úmluv Mezinárodní organizace práce (ILO), zejména ty, které se týkají svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (46). Podle vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (47). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a dostávají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (48). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v ČLR.

46

47

48

| (79) | Na odvětví wolframu, včetně wolframových elektrod, se rovněž vztahuje popsaný čínský pracovněprávní systém. Odvětví wolframu je tedy zasaženo zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu), tak nepřímo (v rámci přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný čínský pracovněprávní systém). |
| --- | --- |

(79)

Na odvětví wolframu, včetně wolframových elektrod, se rovněž vztahuje popsaný čínský pracovněprávní systém. Odvětví wolframu je tedy zasaženo zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu), tak nepřímo (v rámci přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný čínský pracovněprávní systém).

| (80) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že v odvětví wolframu jsou mzdové náklady zkresleny, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(80)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že v odvětví wolframu jsou mzdové náklady zkresleny, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu.

3.3.1.8.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (81) | Přístup podnikových subjektů ke kapitálu je v ČLR předmětem různých zkreslení. |
| --- | --- |

(81)

Přístup podnikových subjektů ke kapitálu je v ČLR předmětem různých zkreslení.

| (82) | Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (49), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státem vlastněné podniky jsou i banky nadále připoutány ke státu nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také prostřednictvím personálních vztahů (vedoucí pracovníci velkých státem vlastněných finančních institucí jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (50) a – stejně jako v případě nefinančních státem vlastněných podniků – banky pravidelně realizují veřejné politiky stanovené vládou. Přitom banky plní výslovně stanovený právní závazek vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a podle pokynů průmyslových politik státu (51). K tomu přistupují ještě další stávající pravidla, jež směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za podporovaná nebo jinak důležitá (52). |
| --- | --- |

(82)

Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (49), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státem vlastněné podniky jsou i banky nadále připoutány ke státu nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také prostřednictvím personálních vztahů (vedoucí pracovníci velkých státem vlastněných finančních institucí jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (50) a – stejně jako v případě nefinančních státem vlastněných podniků – banky pravidelně realizují veřejné politiky stanovené vládou. Přitom banky plní výslovně stanovený právní závazek vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a podle pokynů průmyslových politik státu (51). K tomu přistupují ještě další stávající pravidla, jež směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za podporovaná nebo jinak důležitá (52).

49

50

51

52

| (83) | Sice případně mohou existovat různé právní nástroje zmiňující potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat bonitu dlužníka, avšak z příslušných důkazů vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu (53). Zjištění, která vyplynula z předcházejících šetření na ochranu obchodu, vedla ke stejnému závěru (54). |
| --- | --- |

(83)

Sice případně mohou existovat různé právní nástroje zmiňující potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat bonitu dlužníka, avšak z příslušných důkazů vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu (53). Zjištění, která vyplynula z předcházejících šetření na ochranu obchodu, vedla ke stejnému závěru (54).

53

54

| (84) | Zkresleny jsou rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (55). |
| --- | --- |

(84)

Zkresleny jsou rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (55).

55

| (85) | Z toho plyne zaujatost při poskytování úvěrů státem vlastněným podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné. |
| --- | --- |

(85)

Z toho plyne zaujatost při poskytování úvěrů státem vlastněným podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné.

| (86) | Zadruhé, úvěrové náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vede k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratností investovaných prostředků. Jako příklad lze uvést nedávný růst zadluženosti podniků ve státním sektoru nehledě na prudký pokles ziskovosti, což nasvědčuje tomu, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají běžným komerčním reakcím. |
| --- | --- |

(86)

Zadruhé, úvěrové náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vede k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratností investovaných prostředků. Jako příklad lze uvést nedávný růst zadluženosti podniků ve státním sektoru nehledě na prudký pokles ziskovosti, což nasvědčuje tomu, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají běžným komerčním reakcím.

| (87) | Zatřetí, ačkoli bylo v říjnu 2015 dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály nejsou dosud výsledkem volného působení tržních sil, ale jsou ovlivňovány zkresleními způsobenými vládou. Podíl úvěrů poskytnutých na úrovni referenční sazby nebo nižší totiž stále představuje 45 % všech poskytnutých úvěrů a používání cílených úvěrů podle všeho roste, protože se tento podíl od roku 2015 výrazně zvyšuje navzdory zhoršujícím se hospodářským podmínkám. Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu. |
| --- | --- |

(87)

Zatřetí, ačkoli bylo v říjnu 2015 dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály nejsou dosud výsledkem volného působení tržních sil, ale jsou ovlivňovány zkresleními způsobenými vládou. Podíl úvěrů poskytnutých na úrovni referenční sazby nebo nižší totiž stále představuje 45 % všech poskytnutých úvěrů a používání cílených úvěrů podle všeho roste, protože se tento podíl od roku 2015 výrazně zvyšuje navzdory zhoršujícím se hospodářským podmínkám. Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu.

| (88) | Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost přidělování kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. V důsledku toho v posledních letech prudce vzrostly nesplácené úvěry. V situaci, kdy se zvyšuje objem rizikových dluhů, rozhodla čínská vláda, že zabrání platební neschopnosti podniků. Problémy nedobytných pohledávek jsou proto řešeny refinancováním dluhu, což vede k vytvoření takzvaných „zombie“ společností, nebo převedením vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizace dluhů), aniž by byl celkový problém zadlužení odstraněn nebo byly řešeny jeho příčiny. |
| --- | --- |

(88)

Celkový růst úvěrů v ČLR naznačuje zhoršující se efektivnost přidělování kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. V důsledku toho v posledních letech prudce vzrostly nesplácené úvěry. V situaci, kdy se zvyšuje objem rizikových dluhů, rozhodla čínská vláda, že zabrání platební neschopnosti podniků. Problémy nedobytných pohledávek jsou proto řešeny refinancováním dluhu, což vede k vytvoření takzvaných „zombie“ společností, nebo převedením vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizace dluhů), aniž by byl celkový problém zadlužení odstraněn nebo byly řešeny jeho příčiny.

| (89) | I přes nedávné kroky přijaté za účelem liberalizace trhu je systém podnikových dluhů v ČLR zásadně ovlivňován podstatnými systémovými problémy a zkresleními, jež vyplývají z trvající všudypřítomné úlohy státu na kapitálových trzích. |
| --- | --- |

(89)

I přes nedávné kroky přijaté za účelem liberalizace trhu je systém podnikových dluhů v ČLR zásadně ovlivňován podstatnými systémovými problémy a zkresleními, jež vyplývají z trvající všudypřítomné úlohy státu na kapitálových trzích.

| (90) | V sektoru wolframu poskytují 13. pětiletka pro neželezné kovy a 13. pětiletka pro nerostné zdroje řadu podpůrných opatření a subvencí na podporu příslušných odvětví, včetně odvětví wolframu (56). Vzhledem k tomu, že je odvětví wolframu zařazeno na seznam odvětví podporovaných státem v 13. pětiletce pro neželezné kovy a v 13. pětiletce pro nerostné zdroje, a též proto, že banky vytvářejí své úvěrové politiky v souladu s těmito pětiletkami (viz 53. bod odůvodnění), mají vyvážející výrobci i jejich dodavatelé přístup k preferenčnímu financování, jak je popsáno v tomto oddíle (57). |
| --- | --- |

(90)

V sektoru wolframu poskytují 13. pětiletka pro neželezné kovy a 13. pětiletka pro nerostné zdroje řadu podpůrných opatření a subvencí na podporu příslušných odvětví, včetně odvětví wolframu (56). Vzhledem k tomu, že je odvětví wolframu zařazeno na seznam odvětví podporovaných státem v 13. pětiletce pro neželezné kovy a v 13. pětiletce pro nerostné zdroje, a též proto, že banky vytvářejí své úvěrové politiky v souladu s těmito pětiletkami (viz 53. bod odůvodnění), mají vyvážející výrobci i jejich dodavatelé přístup k preferenčnímu financování, jak je popsáno v tomto oddíle (57).

56

57

| (91) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobci wolframových elektrod mají přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu. |
| --- | --- |

(91)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobci wolframových elektrod mají přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu.

3.3.1.9.   Systémová povaha popsaných zkreslení

| (92) | Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě se neomezují na odvětví wolframu celkově nebo na odvětví wolframových svářecích elektrod. Z důkazů, které jsou k dispozici, naopak vyplývá, že fakta a znaky čínského systému, popsané výše v oddílech 3.3.1.1 až 3.3.1.5, jakož i v části I zprávy jsou platné v celé zemi a ve všech odvětvích hospodářství. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.3.1.6 až 3.3.1.8 výše a v části II zprávy. |
| --- | --- |

(92)

Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě se neomezují na odvětví wolframu celkově nebo na odvětví wolframových svářecích elektrod. Z důkazů, které jsou k dispozici, naopak vyplývá, že fakta a znaky čínského systému, popsané výše v oddílech 3.3.1.1 až 3.3.1.5, jakož i v části I zprávy jsou platné v celé zemi a ve všech odvětvích hospodářství. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.3.1.6 až 3.3.1.8 výše a v části II zprávy.

| (93) | Pro výrobu wolframových svářecích elektrod je klíčovým vstupem parawolframan amonný. Když výrobci wolframových svářecích elektrod tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které za ně platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), jsou jasně vystaveny stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením v oblasti finančního sektoru / přidělování kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(93)

Pro výrobu wolframových svářecích elektrod je klíčovým vstupem parawolframan amonný. Když výrobci wolframových svářecích elektrod tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které za ně platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), jsou jasně vystaveny stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením v oblasti finančního sektoru / přidělování kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (94) | V důsledku toho nelze použít nejen domácí prodejní ceny wolframových svářecích elektrod, ale poznamenány jsou i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I a II zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s přidělováním kapitálu, půdy, pracovní sily, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(94)

V důsledku toho nelze použít nejen domácí prodejní ceny wolframových svářecích elektrod, ale poznamenány jsou i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I a II zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s přidělováním kapitálu, půdy, pracovní sily, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

3.3.1.10.   Závěr

| (95) | Analýza popsaná v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9, jež zahrnuje zkoumání všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR v jejím hospodářství celkově, jakož i v odvětví wolframu (včetně výrobku, který je předmětem přezkumu), prokázala, že ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, jelikož jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Na tomto základě a s ohledem na neexistenci jakékoli spolupráce ze strany čínské vlády a výrobců v ČLR Komise dospěla k závěru, že k určení běžné hodnoty není v tomto případě vhodné použít domácí ceny a náklady. |
| --- | --- |

(95)

Analýza popsaná v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9, jež zahrnuje zkoumání všech dostupných důkazů týkajících se zásahů ČLR v jejím hospodářství celkově, jakož i v odvětví wolframu (včetně výrobku, který je předmětem přezkumu), prokázala, že ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, jelikož jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Na tomto základě a s ohledem na neexistenci jakékoli spolupráce ze strany čínské vlády a výrobců v ČLR Komise dospěla k závěru, že k určení běžné hodnoty není v tomto případě vhodné použít domácí ceny a náklady.

| (96) | Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak bude uvedeno v následujícím oddíle. Komise připomněla, že žádný výrobce v ČLR při šetření nespolupracoval a že nebylo předloženo žádné tvrzení o tom, že některé domácí náklady nejsou zkresleny podle čl. 2 odst. 6a písm. a) třetí odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(96)

Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak bude uvedeno v následujícím oddíle. Komise připomněla, že žádný výrobce v ČLR při šetření nespolupracoval a že nebylo předloženo žádné tvrzení o tom, že některé domácí náklady nejsou zkresleny podle čl. 2 odst. 6a písm. a) třetí odrážky základního nařízení.

3.3.2.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.3.2.1.   Obecné poznámky

| (97) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích:






  — | úroveň hospodářského rozvoje obdobná ČLR. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem obdobným ČLR na základě databáze Světové banky (58), |
| --- | --- | --- |

(97)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích:

—

úroveň hospodářského rozvoje obdobná ČLR. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem obdobným ČLR na základě databáze Světové banky (58),

58

| — | výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v této zemi (59), |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v této zemi (59),

59

| — | dostupnost příslušných veřejných údajů v této zemi, |
| --- | --- |

—

dostupnost příslušných veřejných údajů v této zemi,

| — | je-li reprezentativních třetích zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li reprezentativních třetích zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (98) | Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, v poznámce ze dne 8. listopadu 2018 Komise informovala zúčastněné strany o tom, že určila čtyři možné reprezentativní země: Brazílii, Mexiko, Rusko a Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly další země. |
| --- | --- |

(98)

Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, v poznámce ze dne 8. listopadu 2018 Komise informovala zúčastněné strany o tom, že určila čtyři možné reprezentativní země: Brazílii, Mexiko, Rusko a Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly další země.

| (99) | Pokud jde o reprezentativní zemi, Komise v návaznosti na poznámku ze dne 8. listopadu 2018 obdržela podání od výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(99)

Pokud jde o reprezentativní zemi, Komise v návaznosti na poznámku ze dne 8. listopadu 2018 obdržela podání od výrobního odvětví Unie.

| (100) | Výrobní odvětví Unie uvedlo, že náklady v Turecku poskytují lepší základ než náklady v Mexiku, Brazílii nebo Rusku. Je tomu tak proto, že náklady v těchto třech zemích jsou z různých důvodů zkreslené, včetně vysoké inflace a státní ochrany. |
| --- | --- |

(100)

Výrobní odvětví Unie uvedlo, že náklady v Turecku poskytují lepší základ než náklady v Mexiku, Brazílii nebo Rusku. Je tomu tak proto, že náklady v těchto třech zemích jsou z různých důvodů zkreslené, včetně vysoké inflace a státní ochrany.

| (101) | Výrobní odvětví Unie zpochybnilo zejména vhodnost Ruska, a tvrdilo, že ceny energií jsou silně zkreslené. Tuto skutečnost podepřelo odkazem na nedávná zjištění Komise v souvislosti s případem dusičnanu amonného (prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1703). Vzhledem k tomu, že, jak je vysvětleno v 108. bodě odůvodnění, Komise zvolila pro toto šetření jako vhodnou reprezentativní zemi Turecko, protože zjistila, že Turecko má mezi potenciálními reprezentativními zeměmi nejpodrobnější statistické údaje o nákladech na práci, nebylo nutné toto tvrzení řešit a přezkoumat v rámci tohoto řízení existenci zkreslení v oblasti energií v Rusku. |
| --- | --- |

(101)

Výrobní odvětví Unie zpochybnilo zejména vhodnost Ruska, a tvrdilo, že ceny energií jsou silně zkreslené. Tuto skutečnost podepřelo odkazem na nedávná zjištění Komise v souvislosti s případem dusičnanu amonného (prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1703). Vzhledem k tomu, že, jak je vysvětleno v 108. bodě odůvodnění, Komise zvolila pro toto šetření jako vhodnou reprezentativní zemi Turecko, protože zjistila, že Turecko má mezi potenciálními reprezentativními zeměmi nejpodrobnější statistické údaje o nákladech na práci, nebylo nutné toto tvrzení řešit a přezkoumat v rámci tohoto řízení existenci zkreslení v oblasti energií v Rusku.

3.3.2.2.   Úroveň hospodářského rozvoje obdobná úrovni ČLR

| (102) | Pokud jde o úroveň hospodářského rozvoje, Komise konstatuje, že všechny země uvedené v 98. bodě odůvodnění jsou podle Světové banky (60) na stejné úrovni příjmů, a to na úrovni „vyšších středních příjmů“, a jsou proto v tomto ohledu stejně vhodné jako země reprezentativní. |
| --- | --- |

(102)

Pokud jde o úroveň hospodářského rozvoje, Komise konstatuje, že všechny země uvedené v 98. bodě odůvodnění jsou podle Světové banky (60) na stejné úrovni příjmů, a to na úrovni „vyšších středních příjmů“, a jsou proto v tomto ohledu stejně vhodné jako země reprezentativní.

60

3.3.2.3.   Výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v reprezentativní zemi a dostupnost příslušných veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (103) | V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise informovala zúčastněné strany, že na základě dostupných informací je výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběn pouze v ČLR a v Unii. V tomto ohledu nebylo obdrženo žádné vyjádření. |
| --- | --- |

(103)

V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise informovala zúčastněné strany, že na základě dostupných informací je výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběn pouze v ČLR a v Unii. V tomto ohledu nebylo obdrženo žádné vyjádření.

| (104) | Vzhledem k tomu, že je k dispozici více než jedna možná reprezentativní země, vzala Komise s ohledem na čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážku základního nařízení v úvahu dostupnost příslušných veřejných údajů v uvedené reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(104)

Vzhledem k tomu, že je k dispozici více než jedna možná reprezentativní země, vzala Komise s ohledem na čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážku základního nařízení v úvahu dostupnost příslušných veřejných údajů v uvedené reprezentativní zemi.

| (105) | Komise zohlednila význam výrobních faktorů wolframových elektrod. Kromě nejvýznamnější suroviny, parawolframanu amonného, která představuje většinu nákladů na konečný výrobek, byly druhým a třetím nejvýznamnějším faktorem práce a elektřina. Komise proto porovnala uvedené čtyři potenciální reprezentativní země ohledně kvality informací o nákladech na práci a nákladech na elektřinu. |
| --- | --- |

(105)

Komise zohlednila význam výrobních faktorů wolframových elektrod. Kromě nejvýznamnější suroviny, parawolframanu amonného, která představuje většinu nákladů na konečný výrobek, byly druhým a třetím nejvýznamnějším faktorem práce a elektřina. Komise proto porovnala uvedené čtyři potenciální reprezentativní země ohledně kvality informací o nákladech na práci a nákladech na elektřinu.

| (106) | Na základě dostupných informací Komise určila, že nejpodrobnějšími statistickými údaji o nákladech na práci mezi potenciálními reprezentativními zeměmi disponuje Turecko. Turecký statistický úřad pro každou ekonomickou činnost zveřejňuje podrobné náklady na práci. Proto jsou konkrétní náklady na práci v odvětví výroby základních kovů veřejně dostupné. Obdobně byly dostupné též podrobné údaje o cenách elektřiny týkající se průmyslových uživatelů. |
| --- | --- |

(106)

Na základě dostupných informací Komise určila, že nejpodrobnějšími statistickými údaji o nákladech na práci mezi potenciálními reprezentativními zeměmi disponuje Turecko. Turecký statistický úřad pro každou ekonomickou činnost zveřejňuje podrobné náklady na práci. Proto jsou konkrétní náklady na práci v odvětví výroby základních kovů veřejně dostupné. Obdobně byly dostupné též podrobné údaje o cenách elektřiny týkající se průmyslových uživatelů.

| (107) | S ohledem na informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie a na dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi navrhla Komise v poznámce ze dne 6. března 2019 použít jako reprezentativní zemi Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k návrhu vyjádřily. Nebylo obdrženo žádné vyjádření. |
| --- | --- |

(107)

S ohledem na informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie a na dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi navrhla Komise v poznámce ze dne 6. března 2019 použít jako reprezentativní zemi Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k návrhu vyjádřily. Nebylo obdrženo žádné vyjádření.

3.3.2.4.   Závěr ohledně reprezentativní země

| (108) | Vzhledem k výše uvedené analýze a k údajům obsaženým ve spisu Komise použila údaje z Turecka pro stanovení odpovídajících nákladů na práci a elektřinu ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(108)

Vzhledem k výše uvedené analýze a k údajům obsaženým ve spisu Komise použila údaje z Turecka pro stanovení odpovídajících nákladů na práci a elektřinu ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.3.3.   Údaje použité pro početní zjištění běžné hodnoty

Údaje použité pro početní zjištění běžné hodnoty

| (109) | V čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení je stanoveno, že „běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny a referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. |
| --- | --- |

(109)

V čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení je stanoveno, že „běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny a referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

| (110) | V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 Komise uvedla, že pro početní zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení se za účelem stanovení hodnoty hlavního výrobního faktoru nemohla opřít o údaje o dovozu pocházející z vhodných reprezentativních zemí. Důvodem je extrémní nejednotnost dovozních cen u kódu HS, který se vztahuje na hlavní surovinu (parawolframan amonný), ale i na jiné produkty ve čtyřech potenciálních reprezentativních zemích. Ke stanovení nezkreslených nákladů na hlavní surovinu byla místo toho použita mezinárodní referenční hodnota zveřejněná Národním informačním centrem pro nerosty Americké geologické služby. |
| --- | --- |

(110)

V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 Komise uvedla, že pro početní zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení se za účelem stanovení hodnoty hlavního výrobního faktoru nemohla opřít o údaje o dovozu pocházející z vhodných reprezentativních zemí. Důvodem je extrémní nejednotnost dovozních cen u kódu HS, který se vztahuje na hlavní surovinu (parawolframan amonný), ale i na jiné produkty ve čtyřech potenciálních reprezentativních zemích. Ke stanovení nezkreslených nákladů na hlavní surovinu byla místo toho použita mezinárodní referenční hodnota zveřejněná Národním informačním centrem pro nerosty Americké geologické služby.

| (111) | Komise jako zdroj údajů o nákladech na práci a nákladech na elektřinu použila informace, které poskytl Turecký statistický úřad. |
| --- | --- |

(111)

Komise jako zdroj údajů o nákladech na práci a nákladech na elektřinu použila informace, které poskytl Turecký statistický úřad.

3.3.4.   Výrobní faktory

Výrobní faktory

| (112) | V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 se Komise pokusila o sestavení počátečního seznamu výrobních faktorů a zdrojů, které by měly být použity u všech výrobních faktorů, jako je surovina, energie a pracovní síla, používaných každým spolupracujícím výrobcem při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(112)

V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 se Komise pokusila o sestavení počátečního seznamu výrobních faktorů a zdrojů, které by měly být použity u všech výrobních faktorů, jako je surovina, energie a pracovní síla, používaných každým spolupracujícím výrobcem při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (113) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských výrobců Komise za účelem určení výrobních faktorů používaných při výrobě vycházela z informací od žadatelů a dvou respondentů, kteří vyplnili přílohu III oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(113)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských výrobců Komise za účelem určení výrobních faktorů používaných při výrobě vycházela z informací od žadatelů a dvou respondentů, kteří vyplnili přílohu III oznámení o zahájení přezkumu.

| (114) | Komise ohledně konkrétních výrobních faktorů neobdržela žádné vyjádření. |
| --- | --- |

(114)

Komise ohledně konkrétních výrobních faktorů neobdržela žádné vyjádření.

| (115) | S ohledem na veškeré informace předložené žadatelem byly určeny následující výrobní faktory a případně související položky celního sazebníku:

  Tabulka 1


  Výrobní faktory









  Výrobní faktor | Kód HS | Použitý zdroj | Hodnota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Parawolframan amonný | ex 2841 80 | Čistá cena oxidu wolframového obsaženého v parawolframanu amonném podle referenční hodnoty v Platts Metals Week zveřejňovaná Národním informačním centrem pro nerosty Americké geologické služby | 34,81 EUR/kg |
| Pracovní síla |
| Přímé pracovní náklady,
  mzdy ve výrobním odvětví | [nepoužije se] | Turecký statistický úřad | 8,15 EUR/člověkohodina |
| Energie |
| Elektřina | [nepoužije se] | Turecký statistický úřad | 0,06 EUR/kWh |

(115)

S ohledem na veškeré informace předložené žadatelem byly určeny následující výrobní faktory a případně související položky celního sazebníku:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory

Výrobní faktory

Výrobní faktor

Kód HS

Použitý zdroj

Hodnota

Suroviny

Suroviny

Parawolframan amonný

ex 2841 80

Čistá cena oxidu wolframového obsaženého v parawolframanu amonném podle referenční hodnoty v Platts Metals Week zveřejňovaná Národním informačním centrem pro nerosty Americké geologické služby

34,81 EUR/kg

Pracovní síla

Pracovní síla

Přímé pracovní náklady,

mzdy ve výrobním odvětví

[nepoužije se]

Turecký statistický úřad

8,15 EUR/člověkohodina

Energie

Energie

Elektřina

[nepoužije se]

Turecký statistický úřad

0,06 EUR/kWh

3.3.4.1.   Suroviny

| (116) | Hlavní surovinou pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je parawolframan amonný. V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise uvedla, že hodlá použít mezinárodní referenční hodnotu v Platts Metals Week, kterou zveřejňuje Národní informační centrum pro nerosty Americké geologické služby (61) ve svých měsíčních přehledech týkajících se nerostů. |
| --- | --- |

(116)

Hlavní surovinou pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je parawolframan amonný. V poznámce ze dne 6. března 2019 Komise uvedla, že hodlá použít mezinárodní referenční hodnotu v Platts Metals Week, kterou zveřejňuje Národní informační centrum pro nerosty Americké geologické služby (61) ve svých měsíčních přehledech týkajících se nerostů.

61

| (117) | Než se parawolframan amonný použije jako surovina pro výrobu wolframových elektrod, musí se zpracovat na wolframový kovový prášek. |
| --- | --- |

(117)

Než se parawolframan amonný použije jako surovina pro výrobu wolframových elektrod, musí se zpracovat na wolframový kovový prášek.

| (118) | Vzhledem k tomu, že mezinárodní referenční hodnota udává cenu parawolframanu amonného na základě obsahu oxidů wolframu a rovněž je nutné připočítat náklady na zpracování, byly referenční údaje upraveny s použitím faktoru 1,26 plus částky 0,767 EUR na kilogram zpracované suroviny. S těmito náklady na zpracování, které navrhlo výrobní odvětví Unie, byly obeznámeny zúčastněné strany a Komise k tomu neobdržela žádné vyjádření. |
| --- | --- |

(118)

Vzhledem k tomu, že mezinárodní referenční hodnota udává cenu parawolframanu amonného na základě obsahu oxidů wolframu a rovněž je nutné připočítat náklady na zpracování, byly referenční údaje upraveny s použitím faktoru 1,26 plus částky 0,767 EUR na kilogram zpracované suroviny. S těmito náklady na zpracování, které navrhlo výrobní odvětví Unie, byly obeznámeny zúčastněné strany a Komise k tomu neobdržela žádné vyjádření.

3.3.4.2.   Pracovní síla

| (119) | Pokud jde o náklady na práci, Komise v poznámce ze dne 6. března 2019 uvedla, že hodlá použít údaje zveřejněné Tureckým statistickým úřadem. Komise zejména uvedla, že hodlá použít hodinové náklady na práci ve výrobním odvětví pro ekonomickou činnost C.24 (výroba základních kovů) podle klasifikace NACE Rev. 2 (62) za rok 2016, což jsou nejnovější dostupné statistické údaje (63). Dále uvedla, že příslušné hodnoty budou náležitě upraveny o inflaci za použití indexu cen domácích výrobců (64), který zveřejňuje Turecký statistický úřad. Jelikož neobdržela žádné vyjádření, Komise uvedený přístup použila. |
| --- | --- |

(119)

Pokud jde o náklady na práci, Komise v poznámce ze dne 6. března 2019 uvedla, že hodlá použít údaje zveřejněné Tureckým statistickým úřadem. Komise zejména uvedla, že hodlá použít hodinové náklady na práci ve výrobním odvětví pro ekonomickou činnost C.24 (výroba základních kovů) podle klasifikace NACE Rev. 2 (62) za rok 2016, což jsou nejnovější dostupné statistické údaje (63). Dále uvedla, že příslušné hodnoty budou náležitě upraveny o inflaci za použití indexu cen domácích výrobců (64), který zveřejňuje Turecký statistický úřad. Jelikož neobdržela žádné vyjádření, Komise uvedený přístup použila.

62

63

64

3.3.4.3.   Elektřina

| (120) | Co se týče nákladů na elektřinu, Komise v poznámce ze dne 6. března 2019 uvedla, že hodlá použít průměrnou jednotkovou cenu elektřiny pro průmyslové uživatele, která je uvedena v tiskové zprávě Tureckého statistického úřadu. Jelikož neobdržela žádné vyjádření, Komise uvedený přístup použila. |
| --- | --- |

(120)

Co se týče nákladů na elektřinu, Komise v poznámce ze dne 6. března 2019 uvedla, že hodlá použít průměrnou jednotkovou cenu elektřiny pro průmyslové uživatele, která je uvedena v tiskové zprávě Tureckého statistického úřadu. Jelikož neobdržela žádné vyjádření, Komise uvedený přístup použila.

3.3.4.4.   Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

| (121) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních faktorů. |
| --- | --- |

(121)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních faktorů.

| (122) | V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 Komise určila pouze dva výrobce wolframových elektrod mimo ČLR, což byli uvedení spolupracující výrobci v Unii. Jelikož v této věci neobdržela žádné vyjádření, použila Komise údaje o nákladech na výrobní režii, správních, prodejních a režijních nákladech a zisku od těchto dvou výrobců. Vzhledem k tomu, že pouze jeden z uvedených dvou výrobců v Unii zveřejnil svou účetní závěrku, která byla snadno dostupná v databázi Orbis (65), byly použité údaje omezeny jen na jednoho výrobce. |
| --- | --- |

(122)

V poznámce ze dne 8. listopadu 2018 Komise určila pouze dva výrobce wolframových elektrod mimo ČLR, což byli uvedení spolupracující výrobci v Unii. Jelikož v této věci neobdržela žádné vyjádření, použila Komise údaje o nákladech na výrobní režii, správních, prodejních a režijních nákladech a zisku od těchto dvou výrobců. Vzhledem k tomu, že pouze jeden z uvedených dvou výrobců v Unii zveřejnil svou účetní závěrku, která byla snadno dostupná v databázi Orbis (65), byly použité údaje omezeny jen na jednoho výrobce.

65

| (123) | Za účelem stanovení nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a správních, prodejních a režijních nákladů Komise použila část výrobních nákladů, které ve struktuře nákladů spolupracujícího výrobce v Unii představují náklady na výrobní režii a správní, prodejní a režijní náklady. |
| --- | --- |

(123)

Za účelem stanovení nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a správních, prodejních a režijních nákladů Komise použila část výrobních nákladů, které ve struktuře nákladů spolupracujícího výrobce v Unii představují náklady na výrobní režii a správní, prodejní a režijní náklady.

| (124) | Přesněji řečeno, Komise nejprve vyjádřila skutečné náklady na výrobní režii a správní, prodejní a režijní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jako procentní podíl celkových skutečných výrobních nákladů. Poté použila stejný procentní podíl na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů, aby získala nezkreslenou hodnotu nákladů na výrobní režii a správních, prodejních a režijních nákladů. |
| --- | --- |

(124)

Přesněji řečeno, Komise nejprve vyjádřila skutečné náklady na výrobní režii a správní, prodejní a režijní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jako procentní podíl celkových skutečných výrobních nákladů. Poté použila stejný procentní podíl na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů, aby získala nezkreslenou hodnotu nákladů na výrobní režii a správních, prodejních a režijních nákladů.

| (125) | U zisku Komise použila finanční údaje od stejného výrobce v Unii. Přesněji řečeno, Komise použila číselné údaje o zisku uvedené v auditované účetní závěrce společnosti za období od 1. března 2017 do 28. února 2018. |
| --- | --- |

(125)

U zisku Komise použila finanční údaje od stejného výrobce v Unii. Přesněji řečeno, Komise použila číselné údaje o zisku uvedené v auditované účetní závěrce společnosti za období od 1. března 2017 do 28. února 2018.

| (126) | V důsledku toho byly k nezkresleným výrobním nákladům přidány tyto položky:






  — | náklady na výrobní režii a správní, prodejní a režijní náklady (66) ve výši 32,06 % uplatněné na výrobní náklady (zahrnující spotřebu surovin, práci a energie), |
| --- | --- | --- |

(126)

V důsledku toho byly k nezkresleným výrobním nákladům přidány tyto položky:

—

náklady na výrobní režii a správní, prodejní a režijní náklady (66) ve výši 32,06 % uplatněné na výrobní náklady (zahrnující spotřebu surovin, práci a energie),

66

| — | zisk (67) ve výši 5,58 % uplatněný na součet výrobních nákladů. |
| --- | --- |

—

zisk (67) ve výši 5,58 % uplatněný na součet výrobních nákladů.

67

3.3.4.5.   Výpočet běžné hodnoty

| (127) | Za účelem početního zjištění běžné hodnoty provedla Komise následující kroky. |
| --- | --- |

(127)

Za účelem početního zjištění běžné hodnoty provedla Komise následující kroky.

| (128) | Zaprvé, Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, použila Komise stejný poměr surovin, práce a spotřeby energie jako výrobce v Unii, který vykazuje největší objem výroby v Unii. Použité údaje se týkaly výroby nejběžněji používané elektrody WL15 o průměru 2,4 × 175 mm. |
| --- | --- |

(128)

Zaprvé, Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, použila Komise stejný poměr surovin, práce a spotřeby energie jako výrobce v Unii, který vykazuje největší objem výroby v Unii. Použité údaje se týkaly výroby nejběžněji používané elektrody WL15 o průměru 2,4 × 175 mm.

| (129) | Komise následně vynásobila faktory použití nezkreslenými náklady na jednotku, které jsou uvedeny v tabulce 1, a doplnila náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk, jak je popsáno v 126. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(129)

Komise následně vynásobila faktory použití nezkreslenými náklady na jednotku, které jsou uvedeny v tabulce 1, a doplnila náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk, jak je popsáno v 126. bodě odůvodnění.

| (130) | Tímto způsobem Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(130)

Tímto způsobem Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (131) | Jelikož žádní čínští výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota stanovena na celostátní úrovni, a nikoli zvlášť pro každého výrobce. |
| --- | --- |

(131)

Jelikož žádní čínští výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota stanovena na celostátní úrovni, a nikoli zvlášť pro každého výrobce.

3.4.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (132) | Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena stanovena na základě dovozní ceny CIF, která byla získána v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(132)

Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena stanovena na základě dovozní ceny CIF, která byla získána v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

3.5.   Srovnání

Srovnání

| (133) | Pokud to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(133)

Pokud to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (134) | Běžná hodnota byla upravena směrem nahoru o 17 % vývozní DPH, neboť na vývoz výrobku, který je předmětem přezkumu, se nevztahuje sleva z vývozní DPH, a byla rovněž provedena úprava vývozní ceny směrem dolů, pokud jde o mezinárodní a vnitrostátní dopravu a pojištění. |
| --- | --- |

(134)

Běžná hodnota byla upravena směrem nahoru o 17 % vývozní DPH, neboť na vývoz výrobku, který je předmětem přezkumu, se nevztahuje sleva z vývozní DPH, a byla rovněž provedena úprava vývozní ceny směrem dolů, pokud jde o mezinárodní a vnitrostátní dopravu a pojištění.

3.6.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (135) | Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, Komise porovnala běžnou hodnotu obdobného výrobku s vývozní cenou na úrovni cen ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(135)

Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, Komise porovnala běžnou hodnotu obdobného výrobku s vývozní cenou na úrovni cen ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (136) | Na tomto základě zjistila Komise dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, na úrovni 55 %. |
| --- | --- |

(136)

Na tomto základě zjistila Komise dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, na úrovni 55 %.

| (137) | Komise proto dospěla k závěru, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával. |
| --- | --- |

(137)

Komise proto dospěla k závěru, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával.

3.7.   Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření

Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření

| (138) | V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto doplňkové prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, atraktivita trhu Unie a zkreslení v oblasti surovin. |
| --- | --- |

(138)

V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto doplňkové prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, atraktivita trhu Unie a zkreslení v oblasti surovin.

| (139) | V důsledku nespolupráce výrobců z ČLR bylo toto zkoumání založeno na informacích, které měla Komise k dispozici, tedy na informacích poskytnutých v žádosti a na informacích z dalších dostupných zdrojů, jako je databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a informace získané od zúčastněných stran během šetření. |
| --- | --- |

(139)

V důsledku nespolupráce výrobců z ČLR bylo toto zkoumání založeno na informacích, které měla Komise k dispozici, tedy na informacích poskytnutých v žádosti a na informacích z dalších dostupných zdrojů, jako je databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a informace získané od zúčastněných stran během šetření.

3.7.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (140) | V důsledku nespolupráce výrobců z ČLR vycházejí následující závěry z informací uvedených v žádosti o přezkum, informací, které poskytlo výrobní odvětví Unie v průběhu šetření, a z informací, které poskytla společnost Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(140)

V důsledku nespolupráce výrobců z ČLR vycházejí následující závěry z informací uvedených v žádosti o přezkum, informací, které poskytlo výrobní odvětví Unie v průběhu šetření, a z informací, které poskytla společnost Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd.

| (141) | Žádost o přezkum odhadla čínskou výrobní kapacitu wolframových elektrod na 2 000 000 až 4 000 000 kg za rok. Kapacita stanovená během předchozího šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti činila 1 600 000 a její využití dosahovalo 63 %, což mělo za následek nevyužití kapacity v rozsahu přibližně 600 000 kg, tj. téměř více než pětinásobku celkové spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(141)

Žádost o přezkum odhadla čínskou výrobní kapacitu wolframových elektrod na 2 000 000 až 4 000 000 kg za rok. Kapacita stanovená během předchozího šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti činila 1 600 000 a její využití dosahovalo 63 %, což mělo za následek nevyužití kapacity v rozsahu přibližně 600 000 kg, tj. téměř více než pětinásobku celkové spotřeby v Unii.

| (142) | Dva výrobci, kteří v současném šetření odpověděli ve fázi výběru vzorku, uvedli 17 % volné kapacity. Pokud se tento poměr použije na nejnižší odhad výrobní kapacity v ČLR, její volná kapacita představuje mnohem více, než je celková spotřeba obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(142)

Dva výrobci, kteří v současném šetření odpověděli ve fázi výběru vzorku, uvedli 17 % volné kapacity. Pokud se tento poměr použije na nejnižší odhad výrobní kapacity v ČLR, její volná kapacita představuje mnohem více, než je celková spotřeba obdobného výrobku v Unii.

| (143) | V důsledku toho lze dospět k závěru, že v ČLR existuje značná volná kapacita, která by mohla být přesměrována do Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Rovněž nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh dokázaly tak velkou nevyužitou kapacitu absorbovat. |
| --- | --- |

(143)

V důsledku toho lze dospět k závěru, že v ČLR existuje značná volná kapacita, která by mohla být přesměrována do Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Rovněž nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh dokázaly tak velkou nevyužitou kapacitu absorbovat.

3.7.2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (144) | Čínští výrobci prokázali trvalý zájem o trh Unie a podařilo se jim zvýšit jejich podíl na trhu na 40–50 %. Unie je díky své silné průmyslové základně rovněž velkým trhem, na který soustavně připadá více než 10 % celkové odhadované čínské výroby. |
| --- | --- |

(144)

Čínští výrobci prokázali trvalý zájem o trh Unie a podařilo se jim zvýšit jejich podíl na trhu na 40–50 %. Unie je díky své silné průmyslové základně rovněž velkým trhem, na který soustavně připadá více než 10 % celkové odhadované čínské výroby.

| (145) | Jak ukazují tabulky 4 a 9, ceny výrobců v Unii jsou stanoveny výrazně nad dovozními cenami. Existence významného dovozu z ČLR do Unie navzdory zavedenému antidumpingovému clu potvrzuje vysokou atraktivitu trhu Unie. |
| --- | --- |

(145)

Jak ukazují tabulky 4 a 9, ceny výrobců v Unii jsou stanoveny výrazně nad dovozními cenami. Existence významného dovozu z ČLR do Unie navzdory zavedenému antidumpingovému clu potvrzuje vysokou atraktivitu trhu Unie.

3.7.3.   Zkreslení v oblasti surovin

Zkreslení v oblasti surovin

| (146) | Jak je uvedeno v 71. až 73. bodě odůvodnění a jak je vysvětleno v oddíle 12.4.1 zprávy, hospodářská situace společností závisí rovněž na podmínkách dodávek surovin (68). Jsou-li tedy zavedena vládní opatření, která upřednostňují domácí spotřebu surovin před přidělováním surovin na základě mezinárodní nabídky a poptávky, kloní se podmínky hospodářské soutěže ve prospěch domácího navazujícího odvětví. |
| --- | --- |

(146)

Jak je uvedeno v 71. až 73. bodě odůvodnění a jak je vysvětleno v oddíle 12.4.1 zprávy, hospodářská situace společností závisí rovněž na podmínkách dodávek surovin (68). Jsou-li tedy zavedena vládní opatření, která upřednostňují domácí spotřebu surovin před přidělováním surovin na základě mezinárodní nabídky a poptávky, kloní se podmínky hospodářské soutěže ve prospěch domácího navazujícího odvětví.

68

3.7.4.   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (147) | Wolframové elektrody se vyrábějí pouze v ČLR a v Unii. Čínská lidová republika uplatňuje vývozní omezení na hlavní surovinu, která se z velké části nachází pouze v ČLR. Vzhledem k atraktivitě trhu Unie, velké instalované volné kapacitě v ČLR a přetrvávajícímu významnému dumpingu Komise dospěla k závěru, že v případě zrušení opatření je pravděpodobnost přetrvání dumpingu vysoká. |
| --- | --- |

(147)

Wolframové elektrody se vyrábějí pouze v ČLR a v Unii. Čínská lidová republika uplatňuje vývozní omezení na hlavní surovinu, která se z velké části nachází pouze v ČLR. Vzhledem k atraktivitě trhu Unie, velké instalované volné kapacitě v ČLR a přetrvávajícímu významnému dumpingu Komise dospěla k závěru, že v případě zrušení opatření je pravděpodobnost přetrvání dumpingu vysoká.

4.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

4.1.   Vymezení výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Vymezení výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (148) | Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva známí výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(148)

Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva známí výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

4.2.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (149) | Komise posoudila újmu na základě trendů v oblasti výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti, produktivity a růstu a trendů týkajících se cen, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti opatřit si kapitál a investice, zásob, návratnosti investic a mezd. |
| --- | --- |

(149)

Komise posoudila újmu na základě trendů v oblasti výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti, produktivity a růstu a trendů týkajících se cen, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti opatřit si kapitál a investice, zásob, návratnosti investic a mezd.

| (150) | Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dvě společnosti, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v rozmezích, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení. |
| --- | --- |

(150)

Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dvě společnosti, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v rozmezích, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.

| (151) | V zájmu ochrany důvěrných informací od výrobního odvětví Unie se rovněž dovoz z ČLR získaný z databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení uvede v rozmezích, neboť jeho zveřejnění by poskytlo podrobnosti, které umožňují přesně zjistit údaje o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(151)

V zájmu ochrany důvěrných informací od výrobního odvětví Unie se rovněž dovoz z ČLR získaný z databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení uvede v rozmezích, neboť jeho zveřejnění by poskytlo podrobnosti, které umožňují přesně zjistit údaje o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie.

4.3.   Výroba a spotřeba v Unii

Výroba a spotřeba v Unii

| (152) | Celková výroba v Unii se během období přezkumného šetření pohybovala v rozmezí 35–40 tun, což je méně než při předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(152)

Celková výroba v Unii se během období přezkumného šetření pohybovala v rozmezí 35–40 tun, což je méně než při předchozím přezkumu před pozbytím platnosti.

| (153) | Komise stanovila spotřebu v Unii propojením statistických údajů o dovozu na úrovni kódů TARIC s využitím informací shromážděných na základě databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a údajů o objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii. |
| --- | --- |

(153)

Komise stanovila spotřebu v Unii propojením statistických údajů o dovozu na úrovni kódů TARIC s využitím informací shromážděných na základě databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a údajů o objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii.

| (154) | Spotřeba výrobku, který je předmětem přezkumu, v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii (kg) | 130 000 –140 000 | 120 000 –130 000 | 120 000 –130 000 | 100 000 –110 000 | 105 000 –115 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 95 | 96 | 83 | 86 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(154)

Spotřeba výrobku, který je předmětem přezkumu, v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Celková spotřeba v Unii (kg)

130 000 –140 000

120 000 –130 000

120 000 –130 000

100 000 –110 000

105 000 –115 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

95

95

96

96

83

83

86

86

Zdroj: Odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (155) | Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila o 14 %. Analýza po jednotlivých letech ukazuje téměř postupné snižování během celého období do roku 2017 a poté mírné zvýšení o 3 % mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(155)

Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila o 14 %. Analýza po jednotlivých letech ukazuje téměř postupné snižování během celého období do roku 2017 a poté mírné zvýšení o 3 % mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření.

4.4.   Dovoz z ČLR

Dovoz z ČLR

4.4.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

| (156) | Objem dovozu z ČLR do Unie stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a podíl tohoto dovozu na trhu stanovila srovnáním tohoto objemu dovozu se spotřebou v Unii, jak je uvedeno v tabulce 2. |
| --- | --- |

(156)

Objem dovozu z ČLR do Unie stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a podíl tohoto dovozu na trhu stanovila srovnáním tohoto objemu dovozu se spotřebou v Unii, jak je uvedeno v tabulce 2.

| (157) | Podíl na trhu a dovoz z ČLR se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR (kg) | 45 000 –50 000 | 50 000 –55 000 | 50 000 –55 000 | 40 000 –45 000 | 45 000 –50 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 103 | 109 | 87 | 97 |
| Podíl dovozu z ČLR na trhu (v %) | 30–40 % | 40–50 % | 40–50 % | 40–50 % | 40–50 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 108 | 113 | 105 | 112 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(157)

Podíl na trhu a dovoz z ČLR se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Objem dovozu z ČLR (kg)

45 000 –50 000

50 000 –55 000

50 000 –55 000

40 000 –45 000

45 000 –50 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

103

103

109

109

87

87

97

97

Podíl dovozu z ČLR na trhu (v %)

30–40 %

40–50 %

40–50 %

40–50 %

40–50 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

108

108

113

113

105

105

112

112

Zdroj: Odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (158) | V souladu s poklesem spotřeby v Unii se objem dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu a pochází z ČLR, během posuzovaného období snížil o 3 % a v období přezkumného šetření se udržel na úrovni 45 000–50 000 kg (viz tabulka 3). Navzdory tomuto poklesu podíl čínských vývozců na trhu vzrostl o 12 % téměř na polovinu celkového trhu Unie. |
| --- | --- |

(158)

V souladu s poklesem spotřeby v Unii se objem dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu a pochází z ČLR, během posuzovaného období snížil o 3 % a v období přezkumného šetření se udržel na úrovni 45 000–50 000 kg (viz tabulka 3). Navzdory tomuto poklesu podíl čínských vývozců na trhu vzrostl o 12 % téměř na polovinu celkového trhu Unie.

| (159) | Z hlediska analýzy újmy je důležité poznamenat, že dovoz z ČLR nadále vstupoval do Unie se zaplacenými cly během celého posuzovaného období. |
| --- | --- |

(159)

Z hlediska analýzy újmy je důležité poznamenat, že dovoz z ČLR nadále vstupoval do Unie se zaplacenými cly během celého posuzovaného období.

4.4.2.   Ceny dovozu z ČLR

Ceny dovozu z ČLR

| (160) | Komise použila ceny dovozu z ČLR uvedené v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(160)

Komise použila ceny dovozu z ČLR uvedené v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

| (161) | Průměrná cena dovozu z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Ceny dovozu z ČLR (v EUR za tunu) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena dovozu z ČLR (v EUR za kg) | 45–50 | 50–55 | 45–50 | 45–50 | 45–50 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 108 | 93 | 93 | 99 |
| Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(161)

Průměrná cena dovozu z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Ceny dovozu z ČLR (v EUR za tunu)

Ceny dovozu z ČLR (v EUR za tunu)

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Průměrná cena dovozu z ČLR (v EUR za kg)

45–50

50–55

45–50

45–50

45–50

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

108

108

93

93

93

93

99

99

Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (162) | Průměrné ceny dovozu z ČLR se v roce 2015 zvýšily o 8 %, v letech 2016 a 2017 se nejdříve snížily a poté zůstaly na stejné úrovni a nakonec se v období přezkumného šetření zvýšily téměř na úroveň roku 2014. |
| --- | --- |

(162)

Průměrné ceny dovozu z ČLR se v roce 2015 zvýšily o 8 %, v letech 2016 a 2017 se nejdříve snížily a poté zůstaly na stejné úrovni a nakonec se v období přezkumného šetření zvýšily téměř na úroveň roku 2014.

| (163) | Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období výrazně nižší než průměrná prodejní cena i než průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v tabulce 9. |
| --- | --- |

(163)

Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období výrazně nižší než průměrná prodejní cena i než průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v tabulce 9.

4.4.3.   Cenové podbízení

Cenové podbízení

| (164) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise tak, že srovnala vážené průměrné prodejní ceny uvedených dvou výrobců v Unii účtované na trhu Unie odběratelům, kteří s nimi nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, s údaji z databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, které se týkají dovozních cen výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR, na úrovni cen CIF, upravenými na cenu franko. |
| --- | --- |

(164)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise tak, že srovnala vážené průměrné prodejní ceny uvedených dvou výrobců v Unii účtované na trhu Unie odběratelům, kteří s nimi nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, s údaji z databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, které se týkají dovozních cen výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR, na úrovni cen CIF, upravenými na cenu franko.

| (165) | Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl z průměrné ceny uvedených dvou výrobců v Unii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(165)

Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl z průměrné ceny uvedených dvou výrobců v Unii během období přezkumného šetření.

| (166) | Srovnání u dovozu z ČLR ukázalo průměrné cenové podbízení více než 50 % na trhu Unie během období přezkumného šetření, a to navzdory existenci antidumpingového cla, které mělo napravit konkurenční rozdíly mezi oběma výrobky. |
| --- | --- |

(166)

Srovnání u dovozu z ČLR ukázalo průměrné cenové podbízení více než 50 % na trhu Unie během období přezkumného šetření, a to navzdory existenci antidumpingového cla, které mělo napravit konkurenční rozdíly mezi oběma výrobky.

4.5.   Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR

Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR

| (167) | Objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí jsou uvedeny v tabulce 5. Trendy týkající se objemu a cen vycházejí z údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

  Tabulka 5


  Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR (kg) | 60 000 –65 000 | 55 000 –60 000 | 50 000 –55 000 | 45 000 –50 000 | 45 000 –50 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 88 | 85 | 76 | 75 |
| Podíl dovozu z třetích zemí na trhu | 45–50 % | 45–50 % | 40–45 % | 40–45 % | 40–45 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 92 | 88 | 91 | 87 |
| Průměrná cena dovozu z třetích zemí (v EUR za kg) | 50–55 | 65–70 | 65–70 | 55–60 | 55–60 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 129 | 124 | 113 | 111 |
| Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(167)

Objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí jsou uvedeny v tabulce 5. Trendy týkající se objemu a cen vycházejí z údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

Tabulka 5

Tabulka 5

Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR

Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Dovoz z třetích zemí s výjimkou ČLR (kg)

60 000 –65 000

55 000 –60 000

50 000 –55 000

45 000 –50 000

45 000 –50 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

88

88

85

85

76

76

75

75

Podíl dovozu z třetích zemí na trhu

45–50 %

45–50 %

40–45 %

40–45 %

40–45 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

92

92

88

88

91

91

87

87

Průměrná cena dovozu z třetích zemí (v EUR za kg)

50–55

65–70

65–70

55–60

55–60

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

129

129

124

124

113

113

111

111

Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (168) | Objem dovozu z jiných třetích zemí poklesl v posuzovaném období o 25 %. |
| --- | --- |

(168)

Objem dovozu z jiných třetích zemí poklesl v posuzovaném období o 25 %.

| (169) | Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu poklesl ve stejném období o 13 %. |
| --- | --- |

(169)

Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu poklesl ve stejném období o 13 %.

| (170) | Průměrné ceny dovozu z třetích zemí s výjimkou ČLR se v posuzovaném období zvýšily o 11 %, ale zůstaly výrazně pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v tabulce 10. |
| --- | --- |

(170)

Průměrné ceny dovozu z třetích zemí s výjimkou ČLR se v posuzovaném období zvýšily o 11 %, ale zůstaly výrazně pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno v tabulce 10.

| (171) | Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, výrobek, který je předmětem přezkumu, se vyrábí pouze v ČLR a v Unii. Proto dovoz z jiných třetích zemí s největší pravděpodobností pochází z ČLR. |
| --- | --- |

(171)

Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, výrobek, který je předmětem přezkumu, se vyrábí pouze v ČLR a v Unii. Proto dovoz z jiných třetích zemí s největší pravděpodobností pochází z ČLR.

4.6.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.6.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (172) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(172)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (173) | Pokud jde o stanovení újmy, Komise použila k určení ukazatelů újmy údaje jediných dvou výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(173)

Pokud jde o stanovení újmy, Komise použila k určení ukazatelů újmy údaje jediných dvou výrobců v Unii.

| (174) | Ukazatele újmy jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí, překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady na práci, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(174)

Ukazatele újmy jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí, překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady na práci, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.6.2.   Ukazatele újmy

Ukazatele újmy

4.6.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (175) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (kg) | 40 000 –45 000 | 40 000 –45 000 | 35 000 –40 000 | 35 000 –40 000 | 35 000 –40 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 88 | 94 | 94 |
| Výrobní kapacita (kg) | 100 000 –110 000 | 100 000 –110 000 | 100 000 –110 000 | 100 000 –110 000 | 100 000 –110 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity | 35–40 % | 35–40 % | 35–40 % | 35–40 % | 35–40 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 88 | 94 | 94 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(175)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Objem výroby (kg)

40 000 –45 000

40 000 –45 000

35 000 –40 000

35 000 –40 000

35 000 –40 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

88

88

94

94

94

94

Výrobní kapacita (kg)

100 000 –110 000

100 000 –110 000

100 000 –110 000

100 000 –110 000

100 000 –110 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Využití kapacity

35–40 %

35–40 %

35–40 %

35–40 %

35–40 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

88

88

94

94

94

94

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (176) | Objem výroby výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížil o 6 % v návaznosti na pokles spotřeby v Unii. V roce 2016 došlo k významnému poklesu o 12 %, ale v následujícím roce výroba vzrostla o 6 % a během období přezkumného šetření zůstala na stejné úrovni. |
| --- | --- |

(176)

Objem výroby výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížil o 6 % v návaznosti na pokles spotřeby v Unii. V roce 2016 došlo k významnému poklesu o 12 %, ale v následujícím roce výroba vzrostla o 6 % a během období přezkumného šetření zůstala na stejné úrovni.

| (177) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala v posuzovaném období stabilní. |
| --- | --- |

(177)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala v posuzovaném období stabilní.

| (178) | Využití kapacity v posuzovaném období kolísalo. Nejdříve mezi lety 2014 a 2015 vzrostlo o 1 %, ale v roce 2016 kleslo o 13 % a poté v roce 2017 vzrostlo o 6 % a na této úrovni zůstalo. Celkově byla míra využití kapacity na nízké úrovni a v posuzovaném období se snížila o 6 %. |
| --- | --- |

(178)

Využití kapacity v posuzovaném období kolísalo. Nejdříve mezi lety 2014 a 2015 vzrostlo o 1 %, ale v roce 2016 kleslo o 13 % a poté v roce 2017 vzrostlo o 6 % a na této úrovni zůstalo. Celkově byla míra využití kapacity na nízké úrovni a v posuzovaném období se snížila o 6 %.

| (179) | Výroba a využití kapacity výrobního odvětví Unie se snížily o 6 % v důsledku poklesu spotřeby v Unii o 14 %, ale rovněž se snížil dovoz z ČLR a třetích zemí, a to o 3 % a 25 %. |
| --- | --- |

(179)

Výroba a využití kapacity výrobního odvětví Unie se snížily o 6 % v důsledku poklesu spotřeby v Unii o 14 %, ale rovněž se snížil dovoz z ČLR a třetích zemí, a to o 3 % a 25 %.

4.6.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (180) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (kg) | 15 000 –20 000 | 15 000 –20 000 | 15 000 –20 000 | 15 000 –20 000 | 15 000 –20 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 | 96 |
| Podíl na trhu | 10–15 % | 10–15 % | 10–15 % | 15–20 % | 15–20 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 106 | 105 | 118 | 111 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(180)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Objem prodeje na trhu Unie (kg)

15 000 –20 000

15 000 –20 000

15 000 –20 000

15 000 –20 000

15 000 –20 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

100

100

98

98

96

96

Podíl na trhu

10–15 %

10–15 %

10–15 %

15–20 %

15–20 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

106

106

105

105

118

118

111

111

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (181) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období poklesl o 4 %. K tomuto poklesu došlo v důsledku snížení spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(181)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období poklesl o 4 %. K tomuto poklesu došlo v důsledku snížení spotřeby v Unii.

| (182) | Výrobnímu odvětví Unie se v období 2014 až 2017 podařilo zvýšit podíl na trhu o 18 %, ale v období přezkumného šetření ztratilo 7 %. Během posuzovaného období se jeho podíl na trhu zvětšil celkem o 11 %. |
| --- | --- |

(182)

Výrobnímu odvětví Unie se v období 2014 až 2017 podařilo zvýšit podíl na trhu o 18 %, ale v období přezkumného šetření ztratilo 7 %. Během posuzovaného období se jeho podíl na trhu zvětšil celkem o 11 %.

4.6.2.3.   Růst

| (183) | V průběhu posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 6 %, spotřeba v Unii poklesla o 14 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie poklesl o 4 %. Snížení objemu prodeje výrobního odvětví Unie v posuzovaném období by mělo být vnímáno v kontextu klesající spotřeby ve stejném období. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvětšil o 11 %. |
| --- | --- |

(183)

V průběhu posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 6 %, spotřeba v Unii poklesla o 14 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie poklesl o 4 %. Snížení objemu prodeje výrobního odvětví Unie v posuzovaném období by mělo být vnímáno v kontextu klesající spotřeby ve stejném období. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvětšil o 11 %.

4.6.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (184) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (v ekvivalentech plného pracovního úvazku – FTE) | 40–50 | 40–50 | 40–50 | 40–50 | 40–50 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 98 | 100 | 106 | 106 |
| Produktivita (kg/FTE) | 900–1 000 | 900–1 000 | 800–900 | 800–900 | 800–900 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 103 | 88 | 88 | 89 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(184)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Počet zaměstnanců (v ekvivalentech plného pracovního úvazku – FTE)

40–50

40–50

40–50

40–50

40–50

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

98

98

100

100

106

106

106

106

Produktivita (kg/FTE)

900–1 000

900–1 000

800–900

800–900

800–900

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

103

103

88

88

88

88

89

89

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (185) | Během posuzovaného období se i přes snížení výroby zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie zvýšila o 6 %. To mělo vliv na produktivitu výrobců v Unii, která během posuzovaného období poklesla o 11 %. |
| --- | --- |

(185)

Během posuzovaného období se i přes snížení výroby zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie zvýšila o 6 %. To mělo vliv na produktivitu výrobců v Unii, která během posuzovaného období poklesla o 11 %.

4.6.2.5.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (186) | Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, a jejich výrobní náklady se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Prodejní ceny v Unii | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná prodejní cena za kg (v EUR) | 140–180 | 140–180 | 140–180 | 140–180 | 140–180 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 102 | 101 | 99 | 97 |
| Průměrné výrobní náklady na kg (v EUR) | 130–150 | 130–150 | 130–150 | 130–150 | 130–150 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 91 | 98 | 100 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(186)

Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, a jejich výrobní náklady se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Průměrná prodejní cena za kg (v EUR)

140–180

140–180

140–180

140–180

140–180

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

102

102

101

101

99

99

97

97

Průměrné výrobní náklady na kg (v EUR)

130–150

130–150

130–150

130–150

130–150

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

91

91

98

98

100

100

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (187) | Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie účtovaná odběratelům v Unii, kteří s ním nejsou ve spojení, kolísala, ale v posuzovaném období celkově klesla o 3 %, zatímco jeho výrobní náklady ve stejném období zůstaly relativně stabilní, přičemž v roce 2015 mírně vzrostly o 1 % a v roce 2016 se snížily o 10 %. |
| --- | --- |

(187)

Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie účtovaná odběratelům v Unii, kteří s ním nejsou ve spojení, kolísala, ale v posuzovaném období celkově klesla o 3 %, zatímco jeho výrobní náklady ve stejném období zůstaly relativně stabilní, přičemž v roce 2015 mírně vzrostly o 1 % a v roce 2016 se snížily o 10 %.

4.6.2.6.   Náklady na práci

| (188) | Průměrné náklady na práci se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady na práci na jednoho zaměstnance | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady na práci na jednoho zaměstnance (FTE) (v EUR) | 52 007 | 55 772 | 52 157 | 54 719 | 52 362 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 107 | 100 | 105 | 101 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(188)

Průměrné náklady na práci se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady na práci na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady na práci na jednoho zaměstnance

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Průměrné náklady na práci na jednoho zaměstnance (FTE) (v EUR)

52 007

55 772

52 157

54 719

52 362

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

107

107

100

100

105

105

101

101

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (189) | Průměrné náklady na práci na jednoho pracovníka ve výrobní odvětví Unie v posuzovaném období kolísaly, avšak celkově mírně vzrostly o 1 %. |
| --- | --- |

(189)

Průměrné náklady na práci na jednoho pracovníka ve výrobní odvětví Unie v posuzovaném období kolísaly, avšak celkově mírně vzrostly o 1 %.

4.6.2.7.   Zásoby

| (190) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (kg) | 3 500 –4 000 | 3 500 –4 000 | 2 500 –3 000 | 2 300 –2 800 | 2 500 –3 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 106 | 71 | 67 | 81 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(190)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Konečný stav zásob (kg)

3 500 –4 000

3 500 –4 000

2 500 –3 000

2 300 –2 800

2 500 –3 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

106

106

71

71

67

67

81

81

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (191) | Konečný stav zásob během posuzovaného období kolísal. Celkově se za toto období snížil o 19 %. |
| --- | --- |

(191)

Konečný stav zásob během posuzovaného období kolísal. Celkově se za toto období snížil o 19 %.

4.6.2.8.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (192) | Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří s ním nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(192)

Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří s ním nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

| (193) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | (– 10)–(– 5) | 0–5 | 0–5 | 0–5 | (– 5)–(0) |
| Index (2014 = 100) | – 100 | 11 | 50 | 34 | – 11 |
| Peněžní tok (v EUR) | 30 000 –35 000 | 300 000 –350 000 | 400 000 –450 000 | 500 000 –550 000 | (– 150 000 )–(– 75 000 ) |
| Index (2014 = 100) | 100 | 1,065 | 1,329 | 1,681 | – 411 |
| Investice (v EUR) | 220 000 –270 000 | 200 000 –230 000 | 230 000 –250 000 | 250 000 –275 000 | 410 000 –440 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 80 | 92 | 103 | 163 |
| Návratnost investic | (– 15)–(– 10) | (– 5)–(0) | 5–10 | 5–10 | 0–5 |
| Index (2014 = 100) | – 100 | – 23 | 74 | 64 | 4 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(193)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2014

2015

2016

2017

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

(– 10)–(– 5)

0–5

0–5

0–5

(– 5)–(0)

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

– 100

– 100

11

11

50

50

34

34

– 11

– 11

Peněžní tok (v EUR)

30 000 –35 000

300 000 –350 000

400 000 –450 000

500 000 –550 000

(– 150 000 )–(– 75 000 )

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

1,065

1,065

1,329

1,329

1,681

1,681

– 411

– 411

Investice (v EUR)

220 000 –270 000

200 000 –230 000

230 000 –250 000

250 000 –275 000

410 000 –440 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

80

80

92

92

103

103

163

163

Návratnost investic

(– 15)–(– 10)

(– 5)–(0)

5–10

5–10

0–5

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

– 100

– 100

– 23

– 23

74

74

64

64

4

4

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (194) | Ziskovost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období kolísala. Přestože se v letech 2015, 2016 a 2017 zvýšila, v období přezkumného šetření se propadla zpět na ztrátovou úroveň. |
| --- | --- |

(194)

Ziskovost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období kolísala. Přestože se v letech 2015, 2016 a 2017 zvýšila, v období přezkumného šetření se propadla zpět na ztrátovou úroveň.

| (195) | Čistý peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svou činnost, se v posuzovaném období snížil o 411 %. V letech 2015, 2016 a 2017 byl sice stabilní, ale poté se v období přezkumného šetření prudce snížil. |
| --- | --- |

(195)

Čistý peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svou činnost, se v posuzovaném období snížil o 411 %. V letech 2015, 2016 a 2017 byl sice stabilní, ale poté se v období přezkumného šetření prudce snížil.

| (196) | Roční investice výrobního odvětví Unie do obdobného výrobku během posuzovaného období kolísaly, avšak celkově se zvýšily o 63 %. |
| --- | --- |

(196)

Roční investice výrobního odvětví Unie do obdobného výrobku během posuzovaného období kolísaly, avšak celkově se zvýšily o 63 %.

| (197) | Návratnost investic výrobního odvětví Unie, tedy zisk jako procento čisté účetní hodnoty aktiv, během posuzovaného období vzrostla o 104 %, avšak v období přezkumného šetření setrvávala na velmi nízké úrovni. |
| --- | --- |

(197)

Návratnost investic výrobního odvětví Unie, tedy zisk jako procento čisté účetní hodnoty aktiv, během posuzovaného období vzrostla o 104 %, avšak v období přezkumného šetření setrvávala na velmi nízké úrovni.

4.6.3.   Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie

Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie

| (198) | Šetření ukázalo, že se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně a hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zhoršila. |
| --- | --- |

(198)

Šetření ukázalo, že se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně a hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zhoršila.

| (199) | Díky zavedeným opatřením a na klesajícím trhu dokázalo výrobní odvětví Unie zvýšit svůj podíl na trhu o 11 % i přes pokles cen. |
| --- | --- |

(199)

Díky zavedeným opatřením a na klesajícím trhu dokázalo výrobní odvětví Unie zvýšit svůj podíl na trhu o 11 % i přes pokles cen.

| (200) | Objem výroby a prodeje výrobního odvětví Unie vykazoval stejný negativní trend jako spotřeba v Unii. Ziskovost se zlepšila, ale v období přezkumného šetření byla stále záporná. Peněžní tok se během období přezkumného šetření zhoršil a pohybuje se v záporných hodnotách. Během posuzovaného období se investice snížily. Návratnost investic se do jisté míry zlepšila, avšak v období přezkumného šetření se držela jen mírně nad nulovou hodnotou. |
| --- | --- |

(200)

Objem výroby a prodeje výrobního odvětví Unie vykazoval stejný negativní trend jako spotřeba v Unii. Ziskovost se zlepšila, ale v období přezkumného šetření byla stále záporná. Peněžní tok se během období přezkumného šetření zhoršil a pohybuje se v záporných hodnotách. Během posuzovaného období se investice snížily. Návratnost investic se do jisté míry zlepšila, avšak v období přezkumného šetření se držela jen mírně nad nulovou hodnotou.

| (201) | Ziskovost, peněžní tok a návratnost investic se na počátku posuzovaného období vyvíjely příznivě. V období přezkumného šetření se však výrobní odvětví Unie dostalo opět do ztráty. |
| --- | --- |

(201)

Ziskovost, peněžní tok a návratnost investic se na počátku posuzovaného období vyvíjely příznivě. V období přezkumného šetření se však výrobní odvětví Unie dostalo opět do ztráty.

| (202) | Současně se dovoz z třetích zemí v posuzovaném období snížil jak z hlediska absolutních objemů, tak z hlediska podílu na trhu. Navzdory poklesu spotřeby v Unii se podíl čínského dovozu na trhu zvýšil o 4 %, zatímco jeho cena se snížila. Přestože průměrné ceny dovozu z třetích zemí byly mírně vyšší než velmi nízké čínské ceny, nemohla Komise dospět k závěru o tom, zda tento dovoz skutečně pocházel z ČLR, jak je vysvětleno v 171. bodě odůvodnění. Průměrná jednotková cena dovozu z třetích zemí je pouze mírně vyšší než ceny, za které na trh Unie v období přezkumného šetření vstupoval dovoz z ČLR. Zhoršující se hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se tudíž časově shoduje s pokračující přítomností reprezentativních objemů dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie, přičemž tento dovoz se nadále značně podbízí vůči cenám výrobního odvětví Unie, a proto i nadále vyvíjí nespravedlivý konkurenční tlak na výrobní odvětví Unie, a to bez ohledu na to, zda dovoz z třetích zemí pochází skutečně z ČLR, či nikoli. |
| --- | --- |

(202)

Současně se dovoz z třetích zemí v posuzovaném období snížil jak z hlediska absolutních objemů, tak z hlediska podílu na trhu. Navzdory poklesu spotřeby v Unii se podíl čínského dovozu na trhu zvýšil o 4 %, zatímco jeho cena se snížila. Přestože průměrné ceny dovozu z třetích zemí byly mírně vyšší než velmi nízké čínské ceny, nemohla Komise dospět k závěru o tom, zda tento dovoz skutečně pocházel z ČLR, jak je vysvětleno v 171. bodě odůvodnění. Průměrná jednotková cena dovozu z třetích zemí je pouze mírně vyšší než ceny, za které na trh Unie v období přezkumného šetření vstupoval dovoz z ČLR. Zhoršující se hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se tudíž časově shoduje s pokračující přítomností reprezentativních objemů dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie, přičemž tento dovoz se nadále značně podbízí vůči cenám výrobního odvětví Unie, a proto i nadále vyvíjí nespravedlivý konkurenční tlak na výrobní odvětví Unie, a to bez ohledu na to, zda dovoz z třetích zemí pochází skutečně z ČLR, či nikoli.

| (203) | Komise po celkovém posouzení faktorů újmy dospěla k závěru, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma, neboť jeho hospodářská a finanční situace se nezlepšila a nezotavilo se z podstatné újmy, kterou Komise zjistila v původním šetření. |
| --- | --- |

(203)

Komise po celkovém posouzení faktorů újmy dospěla k závěru, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma, neboť jeho hospodářská a finanční situace se nezlepšila a nezotavilo se z podstatné újmy, kterou Komise zjistila v původním šetření.

4.7.   Pravděpodobnost přetrvání újmy

Pravděpodobnost přetrvání újmy

| (204) | Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda by došlo k přetrvání podstatné újmy působené dumpingovým dovozem z ČLR, kdyby opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(204)

Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda by došlo k přetrvání podstatné újmy působené dumpingovým dovozem z ČLR, kdyby opatření pozbyla platnosti.

| (205) | Za účelem zjištění pravděpodobnosti přetrvání újmy v případě, že by opatření vůči ČLR byla zrušena, Komise analyzovala i) volnou kapacitu dostupnou v ČLR, ii) atraktivitu trhu Unie a iii) dopad čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(205)

Za účelem zjištění pravděpodobnosti přetrvání újmy v případě, že by opatření vůči ČLR byla zrušena, Komise analyzovala i) volnou kapacitu dostupnou v ČLR, ii) atraktivitu trhu Unie a iii) dopad čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

(a)   
  Volná kapacita v ČLR

Volná kapacita v ČLR

| (206) | Jak je vysvětleno ve 140. až 143. bodě odůvodnění, v ČLR existuje významná volná kapacita týkající se výrobku, který je předmětem přezkumu, jež výrazně převyšuje celkovou spotřebu v Unii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(206)

Jak je vysvětleno ve 140. až 143. bodě odůvodnění, v ČLR existuje významná volná kapacita týkající se výrobku, který je předmětem přezkumu, jež výrazně převyšuje celkovou spotřebu v Unii během období přezkumného šetření.

| (207) | Kromě toho Komise nezjistila žádné skutečnosti, které by mohly naznačovat významné zvýšení domácí poptávky po výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR nebo na trhu jiné třetí země v blízké budoucnosti. Komise proto dospěla k závěru, že domácí poptávka v ČLR ani na trzích jiných třetích zemí nemůže dostupnou volnou kapacitu v ČLR absorbovat. |
| --- | --- |

(207)

Kromě toho Komise nezjistila žádné skutečnosti, které by mohly naznačovat významné zvýšení domácí poptávky po výrobku, který je předmětem přezkumu, v ČLR nebo na trhu jiné třetí země v blízké budoucnosti. Komise proto dospěla k závěru, že domácí poptávka v ČLR ani na trzích jiných třetích zemí nemůže dostupnou volnou kapacitu v ČLR absorbovat.

(b)   
  Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (208) | Jak je vysvětleno ve 144. až 145. bodě odůvodnění, trh Unie je pro vyvážející výrobce z ČLR atraktivním trhem. Podíl dovozu z ČLR na trhu v období původního šetření (2001–2005) činil 76,2 %, což ukazuje možnou úroveň dovozu z ČLR v případě, že by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(208)

Jak je vysvětleno ve 144. až 145. bodě odůvodnění, trh Unie je pro vyvážející výrobce z ČLR atraktivním trhem. Podíl dovozu z ČLR na trhu v období původního šetření (2001–2005) činil 76,2 %, což ukazuje možnou úroveň dovozu z ČLR v případě, že by opatření pozbyla platnosti.

| (209) | Dovoz z ČLR bez antidumpingového cla by v období přezkumného šetření představoval cenové podbízení o více než 60 % vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. To naznačuje pravděpodobnou cenovou hladinu dovozu z ČLR, pokud by opatření byla zrušena. Na tomto základě je pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření tlak na ceny na trhu Unie zvýšil, čímž by byla výrobnímu odvětví Unie způsobena další újma. |
| --- | --- |

(209)

Dovoz z ČLR bez antidumpingového cla by v období přezkumného šetření představoval cenové podbízení o více než 60 % vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. To naznačuje pravděpodobnou cenovou hladinu dovozu z ČLR, pokud by opatření byla zrušena. Na tomto základě je pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření tlak na ceny na trhu Unie zvýšil, čímž by byla výrobnímu odvětví Unie způsobena další újma.

| (210) | Na základě toho je pravděpodobné, že nezůstanou-li opatření v platnosti, vyvážející výrobci z ČLR zvýší svou přítomnost na trhu Unie, pokud jde o objem i podíl na trhu, a to s dumpingovými cenami, které by se značně podbízely vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(210)

Na základě toho je pravděpodobné, že nezůstanou-li opatření v platnosti, vyvážející výrobci z ČLR zvýší svou přítomnost na trhu Unie, pokud jde o objem i podíl na trhu, a to s dumpingovými cenami, které by se značně podbízely vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.

(c)   
  Dopad na výrobní odvětví Unie

Dopad na výrobní odvětví Unie

| (211) | Trvalá přítomnost dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a jeho politika nízkých cen znemožnily výrobnímu odvětví Unie plně těžit ze stávajících antidumpingových opatření a překonat účinky dřívějšího dumpingu působícího újmu. Kvůli přítomnosti tohoto dumpingového dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie promítnout své náklady do prodejních cen, což vedlo k značnému zhoršení jeho ziskovosti až na ztrátovou úroveň v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(211)

Trvalá přítomnost dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a jeho politika nízkých cen znemožnily výrobnímu odvětví Unie plně těžit ze stávajících antidumpingových opatření a překonat účinky dřívějšího dumpingu působícího újmu. Kvůli přítomnosti tohoto dumpingového dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie promítnout své náklady do prodejních cen, což vedlo k značnému zhoršení jeho ziskovosti až na ztrátovou úroveň v období přezkumného šetření.

| (212) | Pokud budou opatření zrušena, výrobní odvětví Unie nebude schopno udržet svůj objem prodeje a podíl na trhu vůči levnému dovozu z ČLR. Je vysoce pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, podíl ČLR na trhu by se rychle zvýšil. Další snížení objemu prodeje by vedlo k ještě nižší míře využití kapacity a ke zvýšení průměrných výrobních nákladů. To by spolu se zvýšeným tlakem na ceny, vzhledem k tomu, že cenové podbízení by za absence opatření přesáhlo 60 %, vedlo k dalšímu zhoršení již tak nejisté finanční situace výrobního odvětví Unie a nakonec k uzavření výrobních závodů a zániku daného odvětví ve všech zemích kromě ČLR. |
| --- | --- |

(212)

Pokud budou opatření zrušena, výrobní odvětví Unie nebude schopno udržet svůj objem prodeje a podíl na trhu vůči levnému dovozu z ČLR. Je vysoce pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, podíl ČLR na trhu by se rychle zvýšil. Další snížení objemu prodeje by vedlo k ještě nižší míře využití kapacity a ke zvýšení průměrných výrobních nákladů. To by spolu se zvýšeným tlakem na ceny, vzhledem k tomu, že cenové podbízení by za absence opatření přesáhlo 60 %, vedlo k dalšímu zhoršení již tak nejisté finanční situace výrobního odvětví Unie a nakonec k uzavření výrobních závodů a zániku daného odvětví ve všech zemích kromě ČLR.

| (213) | Komise proto dospěla k závěru, že je velmi pravděpodobné, že pozbytí platnosti stávajících opatření by vedlo k přetrvání újmy působené dumpingovým dovozem z ČLR a že již tak nejistá situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila. |
| --- | --- |

(213)

Komise proto dospěla k závěru, že je velmi pravděpodobné, že pozbytí platnosti stávajících opatření by vedlo k přetrvání újmy působené dumpingovým dovozem z ČLR a že již tak nejistá situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila.

4.8.   Závěr

Závěr

| (214) | Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které by se značně podbízely vůči cenám výrobního odvětví Unie. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost přetrvání újmy. |
| --- | --- |

(214)

Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které by se značně podbízely vůči cenám výrobního odvětví Unie. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost přetrvání újmy.

5.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (215) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. |
| --- | --- |

(215)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku.

| (216) | Komise při stanovení zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska. |
| --- | --- |

(216)

Komise při stanovení zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.

| (217) | Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování stávajících opatření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(217)

Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování stávajících opatření není v zájmu Unie.

5.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (218) | Šetření ukázalo, že v případě zrušení opatření se nestabilní situace výrobního odvětví Unie s velkou pravděpodobností dále významně zhorší. To by mohlo vést k jeho zániku a k monopolizaci trhu ze strany Číny. |
| --- | --- |

(218)

Šetření ukázalo, že v případě zrušení opatření se nestabilní situace výrobního odvětví Unie s velkou pravděpodobností dále významně zhorší. To by mohlo vést k jeho zániku a k monopolizaci trhu ze strany Číny.

| (219) | Komise proto dospěla k závěru, že zachování opatření vůči ČLR by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(219)

Komise proto dospěla k závěru, že zachování opatření vůči ČLR by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.

5.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

| (220) | Jak je uvedeno ve 14. a 17. bodě odůvodnění, pouze jeden dovozce a jeden uživatel měli zájem být registrováni jako zúčastněné strany a ani jeden z nich se v tomto šetření nevyjádřil. Nízkou míru spolupráce ze strany dovozců a uživatelů, v souladu se zjištěními předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, lze vysvětlit malým dopadem výrobku, který je předmětem přezkumu, na jejich výrobní náklady. Zdá se, že uvedený výrobek je považován za komoditu a jeho cena a způsobilost zajistit zásobování všemi potřebnými druhy výrobku jedním dodavatelem jsou pro odběratele prvořadým kritériem. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu výrobku, který je předmětem přezkumu, na náklady spojené s navazujícími výrobky se dospělo k závěru, že opatření nebudou mít na dovozce a uživatele nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(220)

Jak je uvedeno ve 14. a 17. bodě odůvodnění, pouze jeden dovozce a jeden uživatel měli zájem být registrováni jako zúčastněné strany a ani jeden z nich se v tomto šetření nevyjádřil. Nízkou míru spolupráce ze strany dovozců a uživatelů, v souladu se zjištěními předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, lze vysvětlit malým dopadem výrobku, který je předmětem přezkumu, na jejich výrobní náklady. Zdá se, že uvedený výrobek je považován za komoditu a jeho cena a způsobilost zajistit zásobování všemi potřebnými druhy výrobku jedním dodavatelem jsou pro odběratele prvořadým kritériem. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu výrobku, který je předmětem přezkumu, na náklady spojené s navazujícími výrobky se dospělo k závěru, že opatření nebudou mít na dovozce a uživatele nepříznivý dopad.

5.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (221) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise vyvodila, že neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie prodloužit platnost stávajících antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(221)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise vyvodila, že neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie prodloužit platnost stávajících antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR.

6.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (222) | Ze závěrů Komise o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy a rovněž o zájmu Unie vyplývá, že antidumpingová opatření, která se vztahují na dovoz wolframových elektrod pocházejících z ČLR, by měla být zachována. |
| --- | --- |

(222)

Ze závěrů Komise o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy a rovněž o zájmu Unie vyplývá, že antidumpingová opatření, která se vztahují na dovoz wolframových elektrod pocházejících z ČLR, by měla být zachována.

| (223) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyráběného těmito společnostmi, a tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(223)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyráběného těmito společnostmi, a tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (224) | Případnou žádost o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (69) se všemi náležitými údaji. To se týká zejména údajů o každé změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, která souvisí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude toto nařízení poté odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(224)

Případnou žádost o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (69) se všemi náležitými údaji. To se týká zejména údajů o každé změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, která souvisí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude toto nařízení poté odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

69

| (225) | S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (70), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(225)

S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (70), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

70

Úředního věstníku Evropské unie

| (226) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení, |
| --- | --- |

(226)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 80 (kódy TARIC 8101991010 a 8515908010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd | 17,0 % | A754 |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd | 41,0 % | A755 |
| Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd | 38,8 % | A756 |
| Všechny ostatní společnosti | 63,5 % | A999 |

Společnost

Clo

Doplňkový kód TARIC

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

17,0 %

A754

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

41,0 %

A755

Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

38,8 %

A756

Všechny ostatní společnosti

63,5 %

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) wolframových elektrod prodaných na vývoz do Evropské unie, pro které byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. července 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 260/2007 (Úř. věst. L 72, 13.3.2007, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 508/2013 (Úř. věst. L 150, 4.6.2013, s. 1).

3

(4)  
  Úř. věst. C 292, 2.9.2017, s. 6.

4

(5)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21, naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 ze dne 30. května 2018 (Úř. věst. L 143, 7.6.2018, s. 1).

5

(6)  
  Úř. věst. C 186, 31.5.2018, s. 13.

6

(7)  Výrobce je jakákoliv společnost z dotčené země, která vyrábí výrobek, který je předmětem přezkumu, včetně jakékoliv z jejích společností ve spojení, jež se podílejí na výrobě, prodeji na domácím trhu nebo vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu.

7

(8)  Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu.

8

(9)  Zpráva – kapitola 2, s. 6–7.

9

(10)  Zpráva – kapitola 2, s. 10.

10

(11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law

11

(12)  Zpráva – kapitola 2, s. 20–21.

12

(13)  Zpráva – kapitola 3, s. 41, 73–74.

13

(14)  Zpráva – kapitola 6, s. 120–121.

14

(15)  Zpráva – kapitola 6, s. 122–135.

15

(16)  Zpráva – kapitola 7, s. 167–168.

16

(17)  Zpráva – kapitola 8, s. 169–170, 200–201.

17

(18)  Zpráva – kapitola 2, s. 15–16, kapitola 4, s. 50, 84, kapitola 5, s. 108–109.

18

(19)  Zpráva – kapitola 13, s. 322.

19

(20)  Zpráva – kapitola 12, s. 298–312.

20

(21)  Zpráva – kapitola 12, s. 267–282.

21

(22)  Zpráva – kapitola 5, s. 100–101.

22

(23)  Zpráva – kapitola 2, s. 26.

23

(24)  Zpráva – kapitola 2, s. 31–32.

24

(25)  Viz https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

25

(26)  Viz internetové stránky Čínského sdružení odvětví neželezných kovů: http://www.chinania.org.cn/html/dangjiangongzuo/dangjianhuodong/2019/0326/34906.html (konzultováno dne 29. března 2019).

26

(27)  Zpráva – kapitola 12, s. 322.

27

(28)  Zpráva – kapitoly 14.1 až 14.3.

28

(29)  Zpráva – kapitola 4, s. 41–42, 83.

29

(30)  Zpráva – kapitola 12, s. 268.

30

(31)  Zpráva – kapitola 12, s. 271.

31

(32)  Zpráva – kapitola 12, s. 273.

32

(33)  Zpráva – kapitola 12, s. 279.

33

(34)  Zpráva – kapitola 12, s. 306.

34

(35)  Zpráva – kapitola 12, s. 310.

35

(36)  Zpráva – kapitola 12, s. 311.

36

(37)  Zpráva – kapitola 12, s. 316.

37

(38)  Viz sdělení Ministerstva obchodu ČLR č. 208 [2018] k dispozici na adrese http://www.mofcom.gov.cn/article/b/e/201812/20181202821970.shtml (konzultováno dne 26. dubna 2019).

38

(39)  Viz zpráva, s. 298.

39

(40)  OECD (2014). Export Restrictions in Raw Materials Trade: Facts, Fallacies and Better Practices (OECD Publishing, 2014), s. 26.

40

(41)  OECD (2016). Methodological note to the Inventory of Export Restrictions on Industrial Raw Materials, OECD, 9. března 2016.

41

(42)  Zpráva – kapitola 6, s. 138–149.

42

(43)  Zpráva – kapitola 9, s. 216.

43

(44)  Zpráva – kapitola 9, s. 213–215.

44

(45)  Zpráva – kapitola 9, s. 209–211.

45

(46)  Zpráva – kapitola 13, s. 332–337.

46

(47)  Zpráva – kapitola 13, s. 336.

47

(48)  Zpráva – kapitola 13, s. 337–341.

48

(49)  Zpráva – kapitola 6, s. 114–117.

49

(50)  Zpráva – kapitola 6, s. 119.

50

(51)  Zpráva – kapitola 6, s. 120.

51

(52)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

52

(53)  Zpráva, tamtéž.

53

tamtéž

(54)  Zpráva – kapitola 14, s. 362–363, uvádí šetření EU na ochranu obchodu (týkající se určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky) a rovněž šetření na ochranu obchodu, které provádějí orgány Austrálie, Kanady, Indie nebo USA.

54

(55)  Zpráva – kapitola 6, s. 127, zejména s ohledem na odhad MMF.

55

(56)  Zpráva – kapitola 12, s. 274 a 281–282.

56

(57)  Zpráva – kapitola 6, s. 120.

57

(58)  Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

58

(59)  Pokud se výrobek, který je předmětem přezkumu, v žádné zemi s obdobnou úrovní rozvoje nevyrábí, lze zvážit výrobu výrobku ve stejné obecné kategorii a/nebo odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu.

59

(60)  Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

60

(61)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/

61

(62)  Kódy NACE jsou k dispozici na adrese http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html

62

(63)  Náklady na práci jsou k dispozici na adrese http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088

63

(64)  Tisková zpráva o roční změně indexu cen domácích výrobců ve výrobním odvětví je k dispozici na adrese http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x

64

(65)  Orbis (Bureau Van Dijk) je celosvětový poskytovatel údajů o podnicích, www.bvdinfo.com

65

(66)  Poznámka ze dne 6. března 2019, příloha 2.

66

(67)  Poznámka ze dne 6. března 2019, příloha 2.

67

(68)  Souvislost mezi vývozními omezeními a cenami je podrobněji popsána ve zprávě v oddíle 12.4.1, s. 298–299.

68

(69)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

69

(70)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

70

---

ROZHODNUTÍ

| 29.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 200/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 200/33

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/1268

ze dne 3. července 2019

o navrhované občanské iniciativě s názvem „Skoncujme s věkem plastů v Evropě“

(oznámeno pod číslem C(2019) 4974)

(Pouze francouzské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Předmětem navrhované občanské iniciativy s názvem „Skoncujme s věkem plastů v Evropě“ je toto: „Vyzýváme Evropskou komisi, aby zrevidovala směrnici o dopadu některých plastů na životní prostředí s cílem zakázat v Evropě všechny plasty na jedno použití.“ |
| --- | --- |

(1)

Předmětem navrhované občanské iniciativy s názvem „Skoncujme s věkem plastů v Evropě“ je toto: „Vyzýváme Evropskou komisi, aby zrevidovala směrnici o dopadu některých plastů na životní prostředí s cílem zakázat v Evropě všechny plasty na jedno použití.“

| (2) | Cíle navrhované občanské iniciativy jsou formulovány takto: „Dne 10. května již Evropská unie překročila hranici zdrojů, které jí může planeta poskytnout. Přesto i navzdory vědeckým zprávám, které zdůrazňují naléhavou potřebu jednat, Evropa ve svém modelu neprovádí žádnou zásadní změnu. Plasty jsou příznačné pro zatvrzelé odmítání čelit faktům, což je v rozporu s potřebami životního prostředí. Vyzýváme proto k zákazu všech plastových obalů a plastových lahví do roku 2027, aby se mohlo začít se zaváděním konkrétních opatření, která budou respektovat meze našich zdrojů.“ |
| --- | --- |

(2)

Cíle navrhované občanské iniciativy jsou formulovány takto: „Dne 10. května již Evropská unie překročila hranici zdrojů, které jí může planeta poskytnout. Přesto i navzdory vědeckým zprávám, které zdůrazňují naléhavou potřebu jednat, Evropa ve svém modelu neprovádí žádnou zásadní změnu. Plasty jsou příznačné pro zatvrzelé odmítání čelit faktům, což je v rozporu s potřebami životního prostředí. Vyzýváme proto k zákazu všech plastových obalů a plastových lahví do roku 2027, aby se mohlo začít se zaváděním konkrétních opatření, která budou respektovat meze našich zdrojů.“

| (3) | Smlouva o Evropské unii (SEU) posiluje občanství Unie a zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy. |
| --- | --- |

(3)

Smlouva o Evropské unii (SEU) posiluje občanství Unie a zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy.

| (4) | Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by proto měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější. |
| --- | --- |

(4)

Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by proto měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější.

| (5) | Komise má pravomoc předkládat návrhy právních aktů Unie pro účely provádění Smluv, pokud jde o opatření, která mají být přijata za účelem dosažení cílů zachování, ochrany a zlepšování kvality životního prostředí, podpory lidského zdraví, uvážlivého a racionálního využívání přírodních zdrojů a podpory opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boje proti změně klimatu, na základě čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 191 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(5)

Komise má pravomoc předkládat návrhy právních aktů Unie pro účely provádění Smluv, pokud jde o opatření, která mají být přijata za účelem dosažení cílů zachování, ochrany a zlepšování kvality životního prostředí, podpory lidského zdraví, uvážlivého a racionálního využívání přírodních zdrojů a podpory opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boje proti změně klimatu, na základě čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 191 odst. 1 SFEU.

| (6) | Z těchto důvodů navrhovaná občanská iniciativa zjevně nespadá mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Z těchto důvodů navrhovaná občanská iniciativa zjevně nespadá mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení.

| (7) | Kromě toho byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení a navrhovaná občanská iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní ani není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 SEU. |
| --- | --- |

(7)

Kromě toho byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení a navrhovaná občanská iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní ani není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 SEU.

| (8) | Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „Skoncujme s věkem plastů v Evropě“ by tudíž měla být zaregistrována, |
| --- | --- |

(8)

Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „Skoncujme s věkem plastů v Evropě“ by tudíž měla být zaregistrována,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „Skoncujme s věkem plastů v Evropě“ je zaregistrována.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 26. července 2019.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno organizátorům (členům výboru občanů) navrhované občanské iniciativy s názvem „Skoncujme s věkem plastů v Evropě“, zastoupeným paní Danielou PLATSCHovou a paní Alicí BUSTINovou coby kontaktními osobami.

V Bruselu dne 3. července 2019.

Za Komisi

Frans TIMMERMANS

první místopředseda

---

(1)  
  Úř. věst. L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

---

| 29.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 200/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 200/35

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/1269

ze dne 26. července 2019,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/287/EU, kterým se stanoví kritéria pro zřizování a hodnocení evropských referenčních sítí, pro schvalování a hodnocení jejich členů a pro usnadnění výměny informací a odborných poznatků o zřizování a hodnocení těchto sítí

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (1), a zejména na čl. 12 odst. 4 písm. b) a c) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/287/EU (2) stanoví kritéria pro zřizování a hodnocení evropských referenčních sítí, pro schvalování a hodnocení jejich členů a pro usnadnění výměny informací a odborných poznatků o zřizování a hodnocení uvedených sítí. V článku 6 uvedeného rozhodnutí byly členské státy vyzvány, aby založily radu členských států, která bude rozhodovat o schválení či neschválení návrhů na zřízení sítí, jejich členů a ukončení existence konkrétní sítě. Členské státy založily radu členských států, která pak v prosinci 2016 schválila 23 evropských referenčních sítí a v únoru 2017 jednu evropskou referenční síť. Všechny sítě zahájily činnost v roce 2017. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/287/EU (2) stanoví kritéria pro zřizování a hodnocení evropských referenčních sítí, pro schvalování a hodnocení jejich členů a pro usnadnění výměny informací a odborných poznatků o zřizování a hodnocení uvedených sítí. V článku 6 uvedeného rozhodnutí byly členské státy vyzvány, aby založily radu členských států, která bude rozhodovat o schválení či neschválení návrhů na zřízení sítí, jejich členů a ukončení existence konkrétní sítě. Členské státy založily radu členských států, která pak v prosinci 2016 schválila 23 evropských referenčních sítí a v únoru 2017 jednu evropskou referenční síť. Všechny sítě zahájily činnost v roce 2017.

| (2) | S cílem zvýšit účinnost evropských referenčních sítí by se rada členských států měla stát fórem pro výměnu informací a odborných poznatků, aby mohla řídit rozvoj evropských referenčních sítí, vydávat jim i členským státům pokyny a aby v záležitostech týkajících se zřizování sítí mohla poskytovat poradenství Komisi. Aby podpořila výměnu zkušeností a usnadnila proces, jenž bude v souladu s jinými přeshraničními výměnami zdravotních údajů, měla by rada navázat úzkou spolupráci se sítí pro elektronické zdravotnictví a vytvářet s ní, kdykoliv to bude možné, společné přístupy, struktury údajů a pokyny pro usnadnění transparentního přístupu k různým službám a zjednodušení pravidel pro poskytovatele zdravotní péče. V oblastech společného zájmu by rada měla rovněž podporovat diskusi s dalšími příslušnými fóry EU (např. s Řídicí skupinou pro podporu zdraví, prevenci chorob a zvládání nepřenosných nemocí). |
| --- | --- |

(2)

S cílem zvýšit účinnost evropských referenčních sítí by se rada členských států měla stát fórem pro výměnu informací a odborných poznatků, aby mohla řídit rozvoj evropských referenčních sítí, vydávat jim i členským státům pokyny a aby v záležitostech týkajících se zřizování sítí mohla poskytovat poradenství Komisi. Aby podpořila výměnu zkušeností a usnadnila proces, jenž bude v souladu s jinými přeshraničními výměnami zdravotních údajů, měla by rada navázat úzkou spolupráci se sítí pro elektronické zdravotnictví a vytvářet s ní, kdykoliv to bude možné, společné přístupy, struktury údajů a pokyny pro usnadnění transparentního přístupu k různým službám a zjednodušení pravidel pro poskytovatele zdravotní péče. V oblastech společného zájmu by rada měla rovněž podporovat diskusi s dalšími příslušnými fóry EU (např. s Řídicí skupinou pro podporu zdraví, prevenci chorob a zvládání nepřenosných nemocí).

| (3) | Ze současných zkušeností s provozem 24 stávajících evropských referenčních sítí vyplynulo, že v zájmu zajištění účinného fungování každé z nich by její členové měli úzce spolupracovat při plnění svých úkolů, jako jsou účinná a zabezpečená výměna zdravotních údajů týkajících se diagnózy a léčby pacientů, a tak přispívat k vědeckým výzkumným činnostem a k tvorbě lékařských pokynů. Úzká spolupráce vyžaduje vzájemnou důvěru mezi členy každé sítě a vzájemné uznávání, zejména pokud jde o jejich odborné poznatky a odbornou způsobilost, kvalitu jejich klinické péče, ale i kvalitu zdrojů v oblasti pracovní síly, struktury a vybavení, jak je stanoveno v bodě 2 přílohy II rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci 2014/286/EU (3). |
| --- | --- |

(3)

Ze současných zkušeností s provozem 24 stávajících evropských referenčních sítí vyplynulo, že v zájmu zajištění účinného fungování každé z nich by její členové měli úzce spolupracovat při plnění svých úkolů, jako jsou účinná a zabezpečená výměna zdravotních údajů týkajících se diagnózy a léčby pacientů, a tak přispívat k vědeckým výzkumným činnostem a k tvorbě lékařských pokynů. Úzká spolupráce vyžaduje vzájemnou důvěru mezi členy každé sítě a vzájemné uznávání, zejména pokud jde o jejich odborné poznatky a odbornou způsobilost, kvalitu jejich klinické péče, ale i kvalitu zdrojů v oblasti pracovní síly, struktury a vybavení, jak je stanoveno v bodě 2 přílohy II rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci 2014/286/EU (3).

| (4) | Vzájemná důvěra a uznávání ze strany partnerů jsou stejně důležité i v případě, kdy se poskytovatelé zdravotní péče chtějí zapojit do některé ze stávajících sítí, neboť musí zaručit potřebné předpoklady pro budoucí spolupráci v rámci sítě. Kladné stanovisko k žádosti o členství, které vydá rada sítě, do níž se chce poskytovatel zdravotní péče zapojit, na základě vzájemného hodnocení provedeného sítí podle kritérií a podmínek stanovených v bodě 2 přílohy II rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU, by proto mělo být součástí dotčené žádosti předložené k posouzení nezávislému subjektu posuzování, který určí Komise. Aby se mohl poskytovatel zdravotní péče ke stanovisku rady sítě vyjádřit, mělo by mu být umožněno předložit ve lhůtě jednoho měsíce ode dne obdržení uvedeného stanoviska připomínky k návrhu stanoviska. |
| --- | --- |

(4)

Vzájemná důvěra a uznávání ze strany partnerů jsou stejně důležité i v případě, kdy se poskytovatelé zdravotní péče chtějí zapojit do některé ze stávajících sítí, neboť musí zaručit potřebné předpoklady pro budoucí spolupráci v rámci sítě. Kladné stanovisko k žádosti o členství, které vydá rada sítě, do níž se chce poskytovatel zdravotní péče zapojit, na základě vzájemného hodnocení provedeného sítí podle kritérií a podmínek stanovených v bodě 2 přílohy II rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU, by proto mělo být součástí dotčené žádosti předložené k posouzení nezávislému subjektu posuzování, který určí Komise. Aby se mohl poskytovatel zdravotní péče ke stanovisku rady sítě vyjádřit, mělo by mu být umožněno předložit ve lhůtě jednoho měsíce ode dne obdržení uvedeného stanoviska připomínky k návrhu stanoviska.

| (5) | Pokud jde o návrh stanoviska a konečné stanovisko, měly by být pro radu sítě stanoveny přiměřené lhůty. Lhůta pro konečné stanovisko by proto měla být v zásadě stanovena na čtyři měsíce. Pokud však poskytovatel zdravotní péče předloží k návrhu stanoviska rady sítě připomínky, měla by být čtyřměsíční lhůta pro vydání konečného stanoviska prodloužena o jeden měsíc, aby mohla rada sítě obdržené připomínky zohlednit. Pokud rada sítě nezašle návrh stanoviska nebo nepředloží konečné stanovisko ve stanovených lhůtách, mělo by se konečné stanovisko z důvodu právní jistoty považovat za kladné. |
| --- | --- |

(5)

Pokud jde o návrh stanoviska a konečné stanovisko, měly by být pro radu sítě stanoveny přiměřené lhůty. Lhůta pro konečné stanovisko by proto měla být v zásadě stanovena na čtyři měsíce. Pokud však poskytovatel zdravotní péče předloží k návrhu stanoviska rady sítě připomínky, měla by být čtyřměsíční lhůta pro vydání konečného stanoviska prodloužena o jeden měsíc, aby mohla rada sítě obdržené připomínky zohlednit. Pokud rada sítě nezašle návrh stanoviska nebo nepředloží konečné stanovisko ve stanovených lhůtách, mělo by se konečné stanovisko z důvodu právní jistoty považovat za kladné.

| (6) | Pokud rada sítě, do níž se chce poskytovatel zdravotní péče zapojit, vydá záporné stanovisko k žádosti o členství, jež již byla písemně schválena členským státem, v němž je daný poskytovatel zdravotní péče usazen, měl by tento členský stát mít možnost požádat radu členských států, aby na základě kritérií a podmínek stanovených v bodě 2 přílohy II rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU rozhodla, zda může být žádost přesto předložena Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Pokud rada sítě, do níž se chce poskytovatel zdravotní péče zapojit, vydá záporné stanovisko k žádosti o členství, jež již byla písemně schválena členským státem, v němž je daný poskytovatel zdravotní péče usazen, měl by tento členský stát mít možnost požádat radu členských států, aby na základě kritérií a podmínek stanovených v bodě 2 přílohy II rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU rozhodla, zda může být žádost přesto předložena Komisi.

| (7) | Aby podpořila zdravotnické odborníky napříč evropskými referenčními sítěmi při spolupráci na dálku, pokud jde o diagnostiku a léčbu pacientů v případě vzácných nebo málo rozšířených komplexních onemocnění nebo zdravotních stavů přes státní hranice, a usnadnila vědecký výzkum těchto onemocnění nebo zdravotních stavů, vyvinula Komise systém správy klinických údajů pacientů pro evropské referenční sítě (Clinical Patient Management System for European Reference Networks, dále jen „systém CPMS“), aby tak usnadnila zřizování a fungování evropských referenčních sítí, jak je stanoveno v čl. 12 odst. 4 písm. c) směrnice 2011/24/EU. |
| --- | --- |

(7)

Aby podpořila zdravotnické odborníky napříč evropskými referenčními sítěmi při spolupráci na dálku, pokud jde o diagnostiku a léčbu pacientů v případě vzácných nebo málo rozšířených komplexních onemocnění nebo zdravotních stavů přes státní hranice, a usnadnila vědecký výzkum těchto onemocnění nebo zdravotních stavů, vyvinula Komise systém správy klinických údajů pacientů pro evropské referenční sítě (Clinical Patient Management System for European Reference Networks, dále jen „systém CPMS“), aby tak usnadnila zřizování a fungování evropských referenčních sítí, jak je stanoveno v čl. 12 odst. 4 písm. c) směrnice 2011/24/EU.

| (8) | Systém CPMS by měl zdravotnickým odborníkům poskytovat společnou infrastrukturu pro spolupráci v rámci evropských referenčních sítí při diagnostice a léčbě pacientů v případě vzácných nebo málo rozšířených komplexních onemocnění nebo zdravotních stavů. Měl by poskytovat prostředky, díky nimž bude výměna informací a odborných poznatků o zmíněných onemocněních probíhat prostřednictvím evropských referenčních sítí co nejúčinněji. |
| --- | --- |

(8)

Systém CPMS by měl zdravotnickým odborníkům poskytovat společnou infrastrukturu pro spolupráci v rámci evropských referenčních sítí při diagnostice a léčbě pacientů v případě vzácných nebo málo rozšířených komplexních onemocnění nebo zdravotních stavů. Měl by poskytovat prostředky, díky nimž bude výměna informací a odborných poznatků o zmíněných onemocněních probíhat prostřednictvím evropských referenčních sítí co nejúčinněji.

| (9) | Systém CPMS by proto měl sestávat ze zabezpečené informační infrastruktury poskytující společné rozhraní, kde si poskytovatelé zdravotní péče, kteří jsou členy evropských referenčních sítí, přidruženými partnery (4) nebo hostujícími uživateli (dále jen „poskytovatelé zdravotní péče s oprávněním k přístupu do systému CPMS“) mohou v rámci sítí vyměňovat informace o dotčených pacientech s cílem usnadnit jejich přístup k bezpečné a vysoce kvalitní zdravotní péči a podpořit účinnou spolupráci v oblasti zdravotní péče mezi členskými státy usnadněním výměny příslušných informací. |
| --- | --- |

(9)

Systém CPMS by proto měl sestávat ze zabezpečené informační infrastruktury poskytující společné rozhraní, kde si poskytovatelé zdravotní péče, kteří jsou členy evropských referenčních sítí, přidruženými partnery (4) nebo hostujícími uživateli (dále jen „poskytovatelé zdravotní péče s oprávněním k přístupu do systému CPMS“) mohou v rámci sítí vyměňovat informace o dotčených pacientech s cílem usnadnit jejich přístup k bezpečné a vysoce kvalitní zdravotní péči a podpořit účinnou spolupráci v oblasti zdravotní péče mezi členskými státy usnadněním výměny příslušných informací.

| (10) | Aby se zajistilo dodržování pravidel pro ochranu údajů a používání účinného a zabezpečeného prostředí pro elektronickou výměnu osobních údajů pacientů mezi poskytovateli zdravotní péče v rámci evropských referenčních sítí pro účely uvedené v čl. 12 odst. 2 směrnice 2011/24/EU, měla by taková výměna probíhat pouze na základě výslovného souhlasu pacientů a pouze prostřednictvím systému CPMS. Poskytovatelé zdravotní péče odpovídají za zajištění zabezpečení údajů, které zpracovávají mimo systém CPMS s cílem zanést je do systému CPMS, jakož i za zabezpečení údajů, které se do systému CPMS nezanášejí, ale které se v souvislosti se systémem CPMS (např. formuláře souhlasu) zpracovávají, nebo údajů, které ze systému CPMS stahují a mimo systém CPMS zpracovávají. |
| --- | --- |

(10)

Aby se zajistilo dodržování pravidel pro ochranu údajů a používání účinného a zabezpečeného prostředí pro elektronickou výměnu osobních údajů pacientů mezi poskytovateli zdravotní péče v rámci evropských referenčních sítí pro účely uvedené v čl. 12 odst. 2 směrnice 2011/24/EU, měla by taková výměna probíhat pouze na základě výslovného souhlasu pacientů a pouze prostřednictvím systému CPMS. Poskytovatelé zdravotní péče odpovídají za zajištění zabezpečení údajů, které zpracovávají mimo systém CPMS s cílem zanést je do systému CPMS, jakož i za zabezpečení údajů, které se do systému CPMS nezanášejí, ale které se v souvislosti se systémem CPMS (např. formuláře souhlasu) zpracovávají, nebo údajů, které ze systému CPMS stahují a mimo systém CPMS zpracovávají.

| (11) | Systém CPMS zpracovává citlivé údaje o pacientech trpících vzácnými nebo málo rozšířenými komplexními onemocněními. Tyto údaje se zpracovávají výhradně za účelem usnadnění diagnostiky a léčby pacientů, jejich zanášení do příslušných registrů nebo do jiných databází pro vzácná a málo rozšířená komplexní onemocnění, které slouží k vědeckému výzkumu, ke klinickým účelům nebo účelům zdravotní politiky, a za účelem kontaktování potenciálních účastníků iniciativ vědeckého výzkumu. Poskytovatelé zdravotní péče v rámci evropských referenčních sítí by mohli zpracovávat údaje o pacientech v systému CPMS až poté, co od pacientů získají konkrétní, informovaný a svobodný souhlas se třemi možnými způsoby využití jejich údajů (lékařské posouzení dokumentace pro konzultace ohledně diagnostiky a léčby, zanesení údajů do registrů vzácných onemocnění nebo jiných databází vzácných a málo rozšířených komplexních onemocnění a možnost kontaktovat pacienty za účelem účasti na iniciativě vědeckého výzkumu). Souhlas by měl být pro každý z těchto tří účelů získán zvlášť. Toto rozhodnutí by mělo stanovit účely a záruky pro zpracování zmíněných údajů v systému CPMS. Komise by měla zejména stanovit obecné rysy systému CPMS pro každou síť, poskytnout a udržovat zabezpečenou informační infrastrukturu požadovanou k tomuto účelu a zajišťovat její technické fungování a zabezpečení. V souladu se zásadou minimalizace údajů by Komise měla zpracovávat pouze ty osobní údaje, které jsou nezbytně nutné k zajištění správy systému CPMS pro každou síť, a proto by neměla mít přístup ke zdravotním údajům o pacientech vyměňovaným v evropských referenčních sítích, pokud to není nezbytně nutné pro plnění jejích povinností společného správce. |
| --- | --- |

(11)

Systém CPMS zpracovává citlivé údaje o pacientech trpících vzácnými nebo málo rozšířenými komplexními onemocněními. Tyto údaje se zpracovávají výhradně za účelem usnadnění diagnostiky a léčby pacientů, jejich zanášení do příslušných registrů nebo do jiných databází pro vzácná a málo rozšířená komplexní onemocnění, které slouží k vědeckému výzkumu, ke klinickým účelům nebo účelům zdravotní politiky, a za účelem kontaktování potenciálních účastníků iniciativ vědeckého výzkumu. Poskytovatelé zdravotní péče v rámci evropských referenčních sítí by mohli zpracovávat údaje o pacientech v systému CPMS až poté, co od pacientů získají konkrétní, informovaný a svobodný souhlas se třemi možnými způsoby využití jejich údajů (lékařské posouzení dokumentace pro konzultace ohledně diagnostiky a léčby, zanesení údajů do registrů vzácných onemocnění nebo jiných databází vzácných a málo rozšířených komplexních onemocnění a možnost kontaktovat pacienty za účelem účasti na iniciativě vědeckého výzkumu). Souhlas by měl být pro každý z těchto tří účelů získán zvlášť. Toto rozhodnutí by mělo stanovit účely a záruky pro zpracování zmíněných údajů v systému CPMS. Komise by měla zejména stanovit obecné rysy systému CPMS pro každou síť, poskytnout a udržovat zabezpečenou informační infrastrukturu požadovanou k tomuto účelu a zajišťovat její technické fungování a zabezpečení. V souladu se zásadou minimalizace údajů by Komise měla zpracovávat pouze ty osobní údaje, které jsou nezbytně nutné k zajištění správy systému CPMS pro každou síť, a proto by neměla mít přístup ke zdravotním údajům o pacientech vyměňovaným v evropských referenčních sítích, pokud to není nezbytně nutné pro plnění jejích povinností společného správce.

| (12) | Toto prováděcí rozhodnutí by se mělo vztahovat pouze na zpracovávání osobních údajů, které probíhá v systému CPMS, zejména kontaktních údajů a zdravotních údajů v rámci evropských referenčních sítí. |
| --- | --- |

(12)

Toto prováděcí rozhodnutí by se mělo vztahovat pouze na zpracovávání osobních údajů, které probíhá v systému CPMS, zejména kontaktních údajů a zdravotních údajů v rámci evropských referenčních sítí.

| (13) | Článek 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (5) a článek 28 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (6) ukládají společným správcům operací zpracování osobních údajů povinnost transparentním ujednáním vymezit své podíly na odpovědnosti za plnění povinností podle uvedených nařízení. Uvedená nařízení rovněž stanoví možnost, aby podíl správců na odpovědnosti vymezilo právo Unie nebo členského státu, které se na ně vztahuje. |
| --- | --- |

(13)

Článek 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (5) a článek 28 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (6) ukládají společným správcům operací zpracování osobních údajů povinnost transparentním ujednáním vymezit své podíly na odpovědnosti za plnění povinností podle uvedených nařízení. Uvedená nařízení rovněž stanoví možnost, aby podíl správců na odpovědnosti vymezilo právo Unie nebo členského státu, které se na ně vztahuje.

| (14) | Prováděcí rozhodnutí 2014/287/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(14)

Prováděcí rozhodnutí 2014/287/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (15) | V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal své stanovisko dne 13. září 2018. |
| --- | --- |

(15)

V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1725 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal své stanovisko dne 13. září 2018.

| (16) | Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 směrnice 2011/24/EU, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 směrnice 2011/24/EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí 2014/287/EU se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový článek 1a, který zní:

  „Článek 1a
  Definice
  Pro účely tohoto prováděcího rozhodnutí se použijí tyto definice:






  a) | „koordinátorem evropských referenčních sítí“ se rozumí osoba, kterou koordinátorem sítě určil člen evropské referenční sítě, jenž byl zvolen koordinujícím členem, jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění a v článku 4 rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU; |
| --- | --- | --- |

1)

Vkládá se nový článek 1a, který zní:

„Článek 1a

Definice

Pro účely tohoto prováděcího rozhodnutí se použijí tyto definice:

a)

„koordinátorem evropských referenčních sítí“ se rozumí osoba, kterou koordinátorem sítě určil člen evropské referenční sítě, jenž byl zvolen koordinujícím členem, jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění a v článku 4 rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU;

| b) | „radou sítě“ se rozumí subjekt odpovědný za řízení sítě, jenž je složený ze zástupců všech členů dané sítě, jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění a v bodě 1 písm. b) podbodě ii) přílohy I rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU; |
| --- | --- |

b)

„radou sítě“ se rozumí subjekt odpovědný za řízení sítě, jenž je složený ze zástupců všech členů dané sítě, jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění a v bodě 1 písm. b) podbodě ii) přílohy I rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU;

| c) | „přidruženým partnerem“ se rozumí přidružené národní středisko, spolupracující národní středisko a národní koordinační uzel, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění a v bodě 7 písm. c) přílohy I rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU a v prohlášení rady členských států ze dne 10. října 2017; |
| --- | --- |

c)

„přidruženým partnerem“ se rozumí přidružené národní středisko, spolupracující národní středisko a národní koordinační uzel, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění a v bodě 7 písm. c) přílohy I rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU a v prohlášení rady členských států ze dne 10. října 2017;

| d) | „hostujícím uživatelem“ se rozumí poskytovatel zdravotní péče, který není členem ani přidruženým partnerem a který byl schválen příslušným koordinátorem evropské referenční sítě a má po omezenou dobu právo registrovat pacienty v systému CPMS a účastnit se panelu týkajícího se dotčeného pacienta nebo se účastnit specifického panelu jako odborník.“ |
| --- | --- |

d)

„hostujícím uživatelem“ se rozumí poskytovatel zdravotní péče, který není členem ani přidruženým partnerem a který byl schválen příslušným koordinátorem evropské referenční sítě a má po omezenou dobu právo registrovat pacienty v systému CPMS a účastnit se panelu týkajícího se dotčeného pacienta nebo se účastnit specifického panelu jako odborník.“

| 2) | V článku 8 se doplňují nové odstavce 4, 5 a 6, které znějí:

  „4.   Pokud Komise dospěje k závěru, že požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3 jsou splněny, vydá rada sítě, do které se chce poskytovatel zdravotní péče zapojit, na základě vzájemného hodnocení provedeného sítí podle kritérií a podmínek stanovených v bodě 2 přílohy II rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU stanovisko k žádosti o členství.


  5.   Před vydáním stanoviska uvedeného v odstavci 4 a do tří měsíců od okamžiku, kdy Komise potvrdila, že jsou splněny požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3, zašle rada sítě návrh stanoviska žádajícímu poskytovateli zdravotní péče, který může do jednoho měsíce od obdržení návrhu stanoviska zaslat síti připomínky. Pokud rada sítě k uvedenému návrhu neobdrží žádné připomínky, vydá do čtyř měsíců od okamžiku, kdy Komise potvrdila, že jsou splněny požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3, konečné stanovisko k žádosti o členství.
  Pokud rada sítě obdrží připomínky, lhůta pro vydání konečného stanoviska se prodlouží na pět měsíců od okamžiku, kdy Komise potvrdila, že jsou splněny požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3. Po obdržení připomínek rada sítě změní své stanovisko, přičemž vysvětlí, zda tyto připomínky odůvodňují změnu v jejím posouzení. Pokud rada sítě nezašle návrh stanoviska nebo nevydá své konečné stanovisko ve výše uvedených lhůtách, považuje se konečné stanovisko za kladné.


  6.   V případě záporného stanoviska rady sítě může rada členských států na žádost členského státu usazení po opětovném posouzení žádosti na základě kritérií a podmínek stanovených v bodě 2 přílohy II rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU vydat kladné stanovisko. Zmíněné kladné stanovisko musí být přiloženo k žádosti.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 8 se doplňují nové odstavce 4, 5 a 6, které znějí:

„4.   Pokud Komise dospěje k závěru, že požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3 jsou splněny, vydá rada sítě, do které se chce poskytovatel zdravotní péče zapojit, na základě vzájemného hodnocení provedeného sítí podle kritérií a podmínek stanovených v bodě 2 přílohy II rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU stanovisko k žádosti o členství.

5.   Před vydáním stanoviska uvedeného v odstavci 4 a do tří měsíců od okamžiku, kdy Komise potvrdila, že jsou splněny požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3, zašle rada sítě návrh stanoviska žádajícímu poskytovateli zdravotní péče, který může do jednoho měsíce od obdržení návrhu stanoviska zaslat síti připomínky. Pokud rada sítě k uvedenému návrhu neobdrží žádné připomínky, vydá do čtyř měsíců od okamžiku, kdy Komise potvrdila, že jsou splněny požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3, konečné stanovisko k žádosti o členství.

Pokud rada sítě obdrží připomínky, lhůta pro vydání konečného stanoviska se prodlouží na pět měsíců od okamžiku, kdy Komise potvrdila, že jsou splněny požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 3. Po obdržení připomínek rada sítě změní své stanovisko, přičemž vysvětlí, zda tyto připomínky odůvodňují změnu v jejím posouzení. Pokud rada sítě nezašle návrh stanoviska nebo nevydá své konečné stanovisko ve výše uvedených lhůtách, považuje se konečné stanovisko za kladné.

6.   V případě záporného stanoviska rady sítě může rada členských států na žádost členského státu usazení po opětovném posouzení žádosti na základě kritérií a podmínek stanovených v bodě 2 přílohy II rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU vydat kladné stanovisko. Zmíněné kladné stanovisko musí být přiloženo k žádosti.“

| 3) | V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   „Je-li v souladu s čl. 8 odst. 5 nebo 6 vydáno kladné stanovisko, Komise určí subjekt, jenž žádost o členství, ke které je stanovisko přiloženo, posoudí.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   „Je-li v souladu s čl. 8 odst. 5 nebo 6 vydáno kladné stanovisko, Komise určí subjekt, jenž žádost o členství, ke které je stanovisko přiloženo, posoudí.“

| 4) | V kapitole IV se vkládá nový článek 15a, který zní:

  „Článek 15a
  Výměna informací a odborných poznatků mezi členskými státy
  Členské státy se vyzývají, aby si v rámci rady členských států vyměňovaly informace a odborné poznatky, aby tak rada mohla řídit rozvoj evropských referenčních sítí, vydávat jim i členským státům pokyny a aby v záležitostech týkajících se zřizování sítí mohla poskytovat poradenství Komisi.“ |
| --- | --- |

4)

V kapitole IV se vkládá nový článek 15a, který zní:

„Článek 15a

Výměna informací a odborných poznatků mezi členskými státy

Členské státy se vyzývají, aby si v rámci rady členských států vyměňovaly informace a odborné poznatky, aby tak rada mohla řídit rozvoj evropských referenčních sítí, vydávat jim i členským státům pokyny a aby v záležitostech týkajících se zřizování sítí mohla poskytovat poradenství Komisi.“

| 5) | Vkládá se nový článek 16a, který zní:

  „Článek 16a
  Systém správy klinických údajů pacientů

  1.   Zřizuje se systém správy klinických údajů pacientů (Clinical Patient Management System, dále jen „CPMS“) pro elektronickou výměnu osobních údajů pacientů mezi poskytovateli zdravotní péče, kteří mají oprávnění k přístupu do systému CPMS v rámci evropských referenčních sítí.


  2.   Systém CPMS sestává ze zabezpečeného nástroje informačních technologií, který Komise poskytuje za účelem sdílení a hostingu údajů o pacientech a pro včasnou a v reálném čase probíhající komunikaci ohledně případů pacientů v rámci evropských referenčních sítí.


  3.   Systém CPMS zahrnuje mimo jiné prohlížeče pro promítání lékařských snímků, kapacity pro vykazování údajů a soubory personalizovaných údajů a jeho součástí jsou odpovídající záruky v oblasti ochrany údajů v souladu s přílohou I.“ |
| --- | --- |

5)

Vkládá se nový článek 16a, který zní:

„Článek 16a

Systém správy klinických údajů pacientů

1.   Zřizuje se systém správy klinických údajů pacientů (Clinical Patient Management System, dále jen „CPMS“) pro elektronickou výměnu osobních údajů pacientů mezi poskytovateli zdravotní péče, kteří mají oprávnění k přístupu do systému CPMS v rámci evropských referenčních sítí.

2.   Systém CPMS sestává ze zabezpečeného nástroje informačních technologií, který Komise poskytuje za účelem sdílení a hostingu údajů o pacientech a pro včasnou a v reálném čase probíhající komunikaci ohledně případů pacientů v rámci evropských referenčních sítí.

3.   Systém CPMS zahrnuje mimo jiné prohlížeče pro promítání lékařských snímků, kapacity pro vykazování údajů a soubory personalizovaných údajů a jeho součástí jsou odpovídající záruky v oblasti ochrany údajů v souladu s přílohou I.“

| 6) | Vkládá se nový článek 16b, který zní:

  „Článek 16b
  Osobní údaje zpracovávané v systému CPMS

  1.   Osobní údaje pacientů, které obsahují jméno, pohlaví, datum a místo narození a další osobní údaje nezbytné pro účely diagnostiky a léčby, se v rámci evropských referenčních sítí vyměňují a zpracovávají výhradně prostřednictvím systému CPMS. Zpracovávání se omezuje výhradně na účely usnadnění spolupráce na lékařském posouzení dokumentace pacienta pro diagnostiku a léčbu, zanášení údajů do registrů a do jiných databází pro vzácná a málo rozšířená komplexní onemocnění, které slouží k vědeckému výzkumu, ke klinickým účelům nebo účelům zdravotní politiky, a za účelem kontaktování potenciálních účastníků iniciativ vědeckého výzkumu. Je založeno na souhlasu získaném v souladu s přílohou IV.


  2.   Komise je považována za správce zpracování osobních údajů v souvislosti se správou přístupových práv a zpracovává tyto údaje na základě výslovného souhlasu osob, které poskytovatelé zdravotní péče označí za uživatele a které mají oprávnění od příslušné evropské referenční sítě, do míry nezbytné k zajištění toho, aby:






  a) | těmto osobám byla udělena přístupová práva; |
| --- | --- | --- |

6)

Vkládá se nový článek 16b, který zní:

„Článek 16b

Osobní údaje zpracovávané v systému CPMS

1.   Osobní údaje pacientů, které obsahují jméno, pohlaví, datum a místo narození a další osobní údaje nezbytné pro účely diagnostiky a léčby, se v rámci evropských referenčních sítí vyměňují a zpracovávají výhradně prostřednictvím systému CPMS. Zpracovávání se omezuje výhradně na účely usnadnění spolupráce na lékařském posouzení dokumentace pacienta pro diagnostiku a léčbu, zanášení údajů do registrů a do jiných databází pro vzácná a málo rozšířená komplexní onemocnění, které slouží k vědeckému výzkumu, ke klinickým účelům nebo účelům zdravotní politiky, a za účelem kontaktování potenciálních účastníků iniciativ vědeckého výzkumu. Je založeno na souhlasu získaném v souladu s přílohou IV.

2.   Komise je považována za správce zpracování osobních údajů v souvislosti se správou přístupových práv a zpracovává tyto údaje na základě výslovného souhlasu osob, které poskytovatelé zdravotní péče označí za uživatele a které mají oprávnění od příslušné evropské referenční sítě, do míry nezbytné k zajištění toho, aby:

a)

těmto osobám byla udělena přístupová práva;

| b) | tyto osoby mohly vykonávat svá práva a plnit své povinnosti a |
| --- | --- |

b)

tyto osoby mohly vykonávat svá práva a plnit své povinnosti a

| c) | Komise mohla plnit své povinnosti správce. |
| --- | --- |

c)

Komise mohla plnit své povinnosti správce.

3.   Komise nemá přístup k osobním údajům pacientů, pokud to není nezbytně nutné pro plnění jejích povinností společného správce.

4.   Přístup k osobním údajům pacientů v systému CPMS mohou mít pouze osoby mající oprávnění od evropských referenčních sítí a náležející do kategorií zaměstnanců a dalších osob přidružených k poskytovatelům zdravotní péče oprávněným k přístupu do systému CPMS.

5.   Jméno pacienta, jakož i místo a přesné datum narození, jsou v systému CPMS zašifrovány a pseudonymizovány. Další osobní údaje nezbytné pro účely diagnostiky a léčby jsou pseudonymizovány. Uživatelé systému CPMS patřící k jiným poskytovatelům zdravotní péče mají k dispozici pouze pseudonymizované údaje pro panelové diskuse a posuzování dokumentace pacienta.

6.   Komise zajistí zabezpečení přenosu a hostingu osobních údajů.

7.   Poskytovatelé zdravotní péče oprávnění k přístupu do systému CPMS vymažou údaje, které již nejsou potřebné. Osobní údaje pacientů se uchovávají pouze po dobu, jež je nezbytná v zájmu péče o pacienty, diagnostiky onemocnění nebo pro účely zajištění péče v rámci evropské referenční sítě pro rodinné příslušníky pacientů. Nejpozději každých patnáct let přezkoumá každý poskytovatel zdravotní péče oprávněný k přístupu do systému CPMS potřebu uchovávat údaje o pacientech, jichž je správcem.

8.   Komise a poskytovatelé zdravotní péče oprávnění k přístupu do systému CPMS pravidelně testují, posuzují a vyhodnocují účinnost technických a organizačních opatření k zajištění zabezpečeného zpracování osobních údajů v systému CPMS.“

| 7) | Vkládá se nový článek 16c, který zní:

  „Článek 16c
  Společná správa osobních údajů pacientů zpracovávaných prostřednictvím systému CPMS

  1.   Každý poskytovatel zdravotní péče, který zpracovává údaje pacientů v systému CPMS, a Komise jsou společnými správci zpracovávání uvedených údajů v systému CPMS.


  2.   Pro účely odstavce 1 je odpovědnost společných správců rozdělena v souladu s přílohou III.


  3.   Každý společný správce musí dodržovat příslušné právní předpisy Unie a vnitrostátní právní předpisy, které se na dotčeného správce vztahují.“ |
| --- | --- |

7)

Vkládá se nový článek 16c, který zní:

„Článek 16c

Společná správa osobních údajů pacientů zpracovávaných prostřednictvím systému CPMS

1.   Každý poskytovatel zdravotní péče, který zpracovává údaje pacientů v systému CPMS, a Komise jsou společnými správci zpracovávání uvedených údajů v systému CPMS.

2.   Pro účely odstavce 1 je odpovědnost společných správců rozdělena v souladu s přílohou III.

3.   Každý společný správce musí dodržovat příslušné právní předpisy Unie a vnitrostátní právní předpisy, které se na dotčeného správce vztahují.“

| 8) | Doplňuje se příloha III, jejíž znění je stanoveno v příloze I tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

8)

Doplňuje se příloha III, jejíž znění je stanoveno v příloze I tohoto rozhodnutí.

| 9) | Doplňuje se příloha IV, jejíž znění je stanoveno v příloze II tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

9)

Doplňuje se příloha IV, jejíž znění je stanoveno v příloze II tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 26. července 2019.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/287/EU ze dne 10. března 2014, kterým se stanoví kritéria pro zřizování a hodnocení evropských referenčních sítí, pro schvalování a hodnocení jejich členů a pro usnadnění výměny informací a odborných poznatků o zřizování a hodnocení těchto sítí (Úř. věst. L 147, 17.5.2014, s. 79).

2

(3)  Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci 2014/286/EU ze dne 10. března 2014, kterým se stanoví kritéria a podmínky, jež musí splnit evropské referenční sítě a poskytovatelé zdravotní péče, kteří se chtějí do některé z nich zapojit (Úř. věst. L 147, 17.5.2014, s. 71).

3

(4)  Jak jsou uvedeni ve 14. bodě odůvodnění a bodě 7 písm. c) přílohy I rozhodnutí v přenesené pravomoci 2014/286/EU a v prohlášení rady členských států ze dne 10. října 2017, jež je k dispozici na adrese https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ern/docs/boms_affiliated_partners_en.pdf

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA III

ROZDĚLENÍ ODPOVĚDNOSTI MEZI SPOLEČNÝMI SPRÁVCI

| 1. | Komise odpovídá za:






  i) | zřízení, provoz a správu systému CPMS; |
| --- | --- | --- |

1.

i)

zřízení, provoz a správu systému CPMS;

| ii) | poskytnutí, v případě potřeby, technických prostředků poskytovatelům zdravotní péče, aby mohli pacienti vykonávat svá práva prostřednictvím systému CPMS v souladu s nařízením (EU) 2018/1725, a za odpovídání na žádosti subjektů údajů a vyřizování jejich žádostí, pokud to vyžadují platné právní předpisy; |
| --- | --- |

ii)

poskytnutí, v případě potřeby, technických prostředků poskytovatelům zdravotní péče, aby mohli pacienti vykonávat svá práva prostřednictvím systému CPMS v souladu s nařízením (EU) 2018/1725, a za odpovídání na žádosti subjektů údajů a vyřizování jejich žádostí, pokud to vyžadují platné právní předpisy;

| iii) | zajištění shody systému CPMS s požadavky platnými pro komunikační a informační systémy Komise (1); |
| --- | --- |

iii)

zajištění shody systému CPMS s požadavky platnými pro komunikační a informační systémy Komise (1);

| iv) | vymezení a zavedení technických prostředků umožňujících pacientům vykonávat jejich práva v souladu s nařízením (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

iv)

vymezení a zavedení technických prostředků umožňujících pacientům vykonávat jejich práva v souladu s nařízením (EU) 2018/1725;

| v) | informování poskytovatelů zdravotní péče o jakémkoli porušení zabezpečení osobních údajů v rámci systému CPMS; |
| --- | --- |

v)

informování poskytovatelů zdravotní péče o jakémkoli porušení zabezpečení osobních údajů v rámci systému CPMS;

| vi) | export souborů osobních údajů ze systému CPMS v případě změny zpracovatele osobních údajů; |
| --- | --- |

vi)

export souborů osobních údajů ze systému CPMS v případě změny zpracovatele osobních údajů;

| vii) | určení kategorií zaměstnanců a dalších osob, které jsou přidruženy k poskytovatelům zdravotní péče oprávněným k přístupu do systému CPMS a jimž může být poskytnut přístup do systému CPMS; |
| --- | --- |

vii)

určení kategorií zaměstnanců a dalších osob, které jsou přidruženy k poskytovatelům zdravotní péče oprávněným k přístupu do systému CPMS a jimž může být poskytnut přístup do systému CPMS;

| viii) | zajištění toho, aby jméno a místo narození pacientů (s výjimkou případů, kdy je to nezbytné pro diagnostiku a léčbu) a přesné datum narození bylo zašifrováno a pseudonymizováno a aby další osobní údaje nezbytné pro účely diagnostiky a léčby byly v systému CPMS pseudonymizovány; |
| --- | --- |

viii)

zajištění toho, aby jméno a místo narození pacientů (s výjimkou případů, kdy je to nezbytné pro diagnostiku a léčbu) a přesné datum narození bylo zašifrováno a pseudonymizováno a aby další osobní údaje nezbytné pro účely diagnostiky a léčby byly v systému CPMS pseudonymizovány;

| ix) | zavedení odpovídajících záruk k zajištění zabezpečení a důvěrnosti osobních údajů pacientů zpracovávaných prostřednictvím systému CPMS. |
| --- | --- |

ix)

zavedení odpovídajících záruk k zajištění zabezpečení a důvěrnosti osobních údajů pacientů zpracovávaných prostřednictvím systému CPMS.

| 2. | Každý poskytovatel zdravotní péče oprávněný k přístupu do systému CPMS odpovídá za:






  i) | výběr pacientů, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány prostřednictvím systému CPMS; |
| --- | --- | --- |

2.

i)

výběr pacientů, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány prostřednictvím systému CPMS;

| ii) | získávání a uchovávání výslovného, informovaného, svobodného a zvláštního souhlasu nebo souhlasů pacientů, jejichž údaje jsou zpracovávány prostřednictvím systému CPMS, v souladu s povinnými minimálními požadavky na formulář souhlasu uvedený v příloze IV; |
| --- | --- |

ii)

získávání a uchovávání výslovného, informovaného, svobodného a zvláštního souhlasu nebo souhlasů pacientů, jejichž údaje jsou zpracovávány prostřednictvím systému CPMS, v souladu s povinnými minimálními požadavky na formulář souhlasu uvedený v příloze IV;

| iii) | působení jako kontaktní místo pro své pacienty, včetně případů, kdy pacienti vykonávají svá práva, odpovídání na žádosti pacientů nebo jejich zástupců a zajištění, aby pacienti, jejichž údaje jsou zpracovávány prostřednictvím systému CPMS, mohli vykonávat svá práva v souladu s právními předpisy o ochraně údajů, a to v případě potřeby s využitím technických prostředků poskytnutých Komisí v souladu s bodem 1 podbodem ii); |
| --- | --- |

iii)

působení jako kontaktní místo pro své pacienty, včetně případů, kdy pacienti vykonávají svá práva, odpovídání na žádosti pacientů nebo jejich zástupců a zajištění, aby pacienti, jejichž údaje jsou zpracovávány prostřednictvím systému CPMS, mohli vykonávat svá práva v souladu s právními předpisy o ochraně údajů, a to v případě potřeby s využitím technických prostředků poskytnutých Komisí v souladu s bodem 1 podbodem ii);

| iv) | přezkoumání, alespoň jednou za patnáct let, potřeby zpracovávat specifické osobní údaje pacientů prostřednictvím systému CPMS; |
| --- | --- |

iv)

přezkoumání, alespoň jednou za patnáct let, potřeby zpracovávat specifické osobní údaje pacientů prostřednictvím systému CPMS;

| v) | zajištění zabezpečení a důvěrnosti jakéhokoli zpracování osobních údajů pacientů provedeného dotčeným poskytovatelem zdravotní péče mimo systém CPMS, pokud jsou tyto údaje zpracovávány pro účely zpracování osobních údajů pacientů prostřednictvím systému CPMS nebo v souvislosti s tím; |
| --- | --- |

v)

zajištění zabezpečení a důvěrnosti jakéhokoli zpracování osobních údajů pacientů provedeného dotčeným poskytovatelem zdravotní péče mimo systém CPMS, pokud jsou tyto údaje zpracovávány pro účely zpracování osobních údajů pacientů prostřednictvím systému CPMS nebo v souvislosti s tím;

| vi) | informování Komise, příslušných dozorových úřadů a v případě potřeby pacientů v souladu s články 33 a 34 nařízení (EU) 2016/679 nebo na žádost Komise o jakémkoli porušení zabezpečení osobních údajů pacientů zpracovávaných prostřednictvím systému CPMS; |
| --- | --- |

vi)

informování Komise, příslušných dozorových úřadů a v případě potřeby pacientů v souladu s články 33 a 34 nařízení (EU) 2016/679 nebo na žádost Komise o jakémkoli porušení zabezpečení osobních údajů pacientů zpracovávaných prostřednictvím systému CPMS;

| vii) | určení zaměstnanců a dalších osob k nim přidružených v souladu s kritérii pro přístup podle bodu 1 podbodu vii) této přílohy, jimž bude poskytnut přístup k osobním údajům pacientů v rámci systému CPMS, a za oznámení těchto osob Komisi; |
| --- | --- |

vii)

určení zaměstnanců a dalších osob k nim přidružených v souladu s kritérii pro přístup podle bodu 1 podbodu vii) této přílohy, jimž bude poskytnut přístup k osobním údajům pacientů v rámci systému CPMS, a za oznámení těchto osob Komisi;

| viii) | zajištění náležitého proškolení zaměstnanců a dalších osob k nim přidružených, které mají přístup k osobním údajům pacientů v rámci systému CPMS, aby bylo zajištěno, že vykonávají své úkoly v souladu s pravidly platnými pro ochranu osobních údajů a že jsou vázáni povinností zachovávat služební tajemství podle čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

viii)

zajištění náležitého proškolení zaměstnanců a dalších osob k nim přidružených, které mají přístup k osobním údajům pacientů v rámci systému CPMS, aby bylo zajištěno, že vykonávají své úkoly v souladu s pravidly platnými pro ochranu osobních údajů a že jsou vázáni povinností zachovávat služební tajemství podle čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) 2016/679.

---

(1)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2017/46 ze dne 10. ledna 2017 o bezpečnosti komunikačních a informačních systémů v Evropské komisi (Úř. věst. L 6, 11.1.2017, s. 40) a rozhodnutí Komise ze dne 13. prosince 2017, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článkům 3, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14 a 15 rozhodnutí (EU, Euratom) 2017/46 o bezpečnosti komunikačních a informačních systémů v Komisi (C(2017) 8841 final)..

1

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA IV

Povinné minimální požadavky na formulář souhlasu používaný poskytovateli zdravotní péče oprávněnými k přístupu do systému CPMS

| 1. | Formulář souhlasu popisuje právní základ a zákonnost zpracování, koncepci a účel evropských referenčních sítí zřízených směrnicí 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči. Informuje o konkrétních operacích zpracování a o příslušných právech subjektu údajů v souladu s platnými právními předpisy o ochraně údajů. Objasňuje, že členy sítí jsou vysoce specializovaní poskytovatelé zdravotní péče a cílem sítí je umožnit zdravotnickým odborníkům spolupracovat za účelem podpory pacientů v případě vzácných nebo málo rozšířených komplexních onemocnění nebo zdravotních stavů, které vyžadují vysoce specializovanou zdravotní péči. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Formulář souhlasu vyžaduje, aby pacient výslovně souhlasil s tím, že jeho osobní údaje budou sdíleny s jednou nebo s více evropskými referenčními sítěmi, a to výhradně za účelem zlepšení jeho přístupu k diagnostice a léčbě a poskytování vysoce kvalitní zdravotní péče. Za tímto účelem formulář objasní, že:






  a) | v případě udělení souhlasu budou osobní údaje pacientů zpracovávat poskytovatelé zdravotní péče oprávnění k přístupu do systému CPMS, přičemž se dodrží tyto podmínky:






  i) | jméno pacienta, jakož i místo a přesné datum narození nebudou do sdílených údajů zahrnuty, přičemž identifikační údaje pacienta budou nahrazeny jedinečným identifikátorem, který neumožní identifikaci pacienta nikomu jinému než poskytovateli zdravotní péče (pseudonymizace); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

v případě udělení souhlasu budou osobní údaje pacientů zpracovávat poskytovatelé zdravotní péče oprávnění k přístupu do systému CPMS, přičemž se dodrží tyto podmínky:

i)

jméno pacienta, jakož i místo a přesné datum narození nebudou do sdílených údajů zahrnuty, přičemž identifikační údaje pacienta budou nahrazeny jedinečným identifikátorem, který neumožní identifikaci pacienta nikomu jinému než poskytovateli zdravotní péče (pseudonymizace);

| ii) | budou sdíleny pouze údaje, které jsou relevantní pro účely diagnostiky a léčby, což může zahrnovat oblast narození, pohlaví, rok a měsíc narození, lékařské snímky, laboratorní zprávy a údaje týkající se biologického vzorku. Dále se může jednat o dopisy a zprávy od jiných zdravotnických odborníků, kteří o pacienta pečovali v minulosti; |
| --- | --- |

ii)

budou sdíleny pouze údaje, které jsou relevantní pro účely diagnostiky a léčby, což může zahrnovat oblast narození, pohlaví, rok a měsíc narození, lékařské snímky, laboratorní zprávy a údaje týkající se biologického vzorku. Dále se může jednat o dopisy a zprávy od jiných zdravotnických odborníků, kteří o pacienta pečovali v minulosti;

| iii) | údaje o pacientech se budou sdílet prostřednictvím systému správy klinických údajů pacientů (CPMS), což je zabezpečený elektronický informační systém; |
| --- | --- |

iii)

údaje o pacientech se budou sdílet prostřednictvím systému správy klinických údajů pacientů (CPMS), což je zabezpečený elektronický informační systém;

| iv) | k údajům o pacientech budou mít přístup pouze zdravotničtí odborníci a další osoby přidružené k takovým poskytovatelům zdravotní péče, kteří jsou vázáni povinností zachovávat služební tajemství a kteří mají nárok na přístup k údajům o pacientech v rámci sítí; |
| --- | --- |

iv)

k údajům o pacientech budou mít přístup pouze zdravotničtí odborníci a další osoby přidružené k takovým poskytovatelům zdravotní péče, kteří jsou vázáni povinností zachovávat služební tajemství a kteří mají nárok na přístup k údajům o pacientech v rámci sítí;

| v) | vyhledávat v systému CPMS a vytvářet zprávy s cílem identifikovat podobné případy pacientů mohou zdravotničtí odborníci a další osoby přidružené k takovým poskytovatelům zdravotní péče, kteří mají nárok na přístup k údajům o pacientech; |
| --- | --- |

v)

vyhledávat v systému CPMS a vytvářet zprávy s cílem identifikovat podobné případy pacientů mohou zdravotničtí odborníci a další osoby přidružené k takovým poskytovatelům zdravotní péče, kteří mají nárok na přístup k údajům o pacientech;

| b) | neudělení souhlasu v žádném případě neovlivní péči o pacienta poskytovanou příslušným poskytovatelem zdravotní péče. |
| --- | --- |

b)

neudělení souhlasu v žádném případě neovlivní péči o pacienta poskytovanou příslušným poskytovatelem zdravotní péče.

| 3. | Formulář souhlasu může rovněž vyžadovat, aby pacienti udělili doplňkový souhlas s tím, aby jejich údaje byly vkládány do registrů nebo do jiných databází pro vzácná a málo rozšířená komplexní onemocnění, které slouží k vědeckému výzkumu, ke klinickým účelům nebo k účelům politiky. Je-li pro tento účel vyžadován souhlas, formulář souhlasu popíše koncepci a účel registrů nebo databází pro vzácná onemocnění a objasní, že:






  a) | v případě udělení souhlasu budou osobní údaje pacienta zpracovávat poskytovatelé zdravotní péče oprávnění k přístupu do systému CPMS, přičemž se dodrží tyto podmínky:






  i) | budou se sdílet pouze relevantní údaje týkající se zdravotního stavu pacienta; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

v případě udělení souhlasu budou osobní údaje pacienta zpracovávat poskytovatelé zdravotní péče oprávnění k přístupu do systému CPMS, přičemž se dodrží tyto podmínky:

i)

budou se sdílet pouze relevantní údaje týkající se zdravotního stavu pacienta;

| ii) | vyhledávat v systému a vytvářet zprávy s cílem identifikovat podobné případy pacientů mohou zdravotničtí odborníci a další osoby přidružené k takovým poskytovatelům zdravotní péče, kteří mají nárok na přístup k údajům o pacientech; |
| --- | --- |

ii)

vyhledávat v systému a vytvářet zprávy s cílem identifikovat podobné případy pacientů mohou zdravotničtí odborníci a další osoby přidružené k takovým poskytovatelům zdravotní péče, kteří mají nárok na přístup k údajům o pacientech;

| b) | neudělení souhlasu v žádném případě neovlivní péči o pacienta poskytovanou příslušným poskytovatelem zdravotní péče nebo skutečnost, že síť bude na žádost pacienta poskytovat poradenství ohledně diagnostiky a léčby. |
| --- | --- |

b)

neudělení souhlasu v žádném případě neovlivní péči o pacienta poskytovanou příslušným poskytovatelem zdravotní péče nebo skutečnost, že síť bude na žádost pacienta poskytovat poradenství ohledně diagnostiky a léčby.

| 4. | Formulář souhlasu může rovněž vyžadovat, aby pacient udělil doplňkový souhlas s tím, že bude kontaktován členem sítě, který se domnívá, že dotčený pacient by mohl být vhodný pro iniciativu vědeckého výzkumu, specifický projekt vědeckého výzkumu nebo část projektu vědeckého výzkumu. Pokud je k tomuto účelu vyžadován souhlas, formulář souhlasu objasní, že souhlas s kontaktováním pro účely vědeckého výzkumu, který pacient udělí v této fázi, ještě neznamená souhlas s použitím jeho údajů pro specifickou iniciativu vědeckého výzkumu, nebo že pacient bude v každém případě kontaktován v souvislosti se specifickým projektem vědeckého výzkumu nebo že bude jeho součástí, a že:






  a) | v případě udělení souhlasu budou osobní údaje pacienta zpracovávat poskytovatelé zdravotní péče oprávnění k přístupu do systému CPMS, přičemž se dodrží tyto podmínky:






  i) | vyhledávat v systému a vytvářet zprávy s cílem nalézt pacienty vhodné pro vědecký výzkum mohou zdravotničtí odborníci a další osoby přidružené k takovým poskytovatelům zdravotní péče, kteří mají nárok na přístup k údajům pacientů; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

v případě udělení souhlasu budou osobní údaje pacienta zpracovávat poskytovatelé zdravotní péče oprávnění k přístupu do systému CPMS, přičemž se dodrží tyto podmínky:

i)

vyhledávat v systému a vytvářet zprávy s cílem nalézt pacienty vhodné pro vědecký výzkum mohou zdravotničtí odborníci a další osoby přidružené k takovým poskytovatelům zdravotní péče, kteří mají nárok na přístup k údajům pacientů;

| ii) | pokud se zjistí, že je pacientovo onemocnění nebo stav relevantní pro specifický projekt vědeckého výzkumu, pacient může být pro účely tohoto specifického projektu vědeckého výzkumu kontaktován, aby udělil souhlas s použitím svých údajů pro tento projekt vědeckého výzkumu; |
| --- | --- |

ii)

pokud se zjistí, že je pacientovo onemocnění nebo stav relevantní pro specifický projekt vědeckého výzkumu, pacient může být pro účely tohoto specifického projektu vědeckého výzkumu kontaktován, aby udělil souhlas s použitím svých údajů pro tento projekt vědeckého výzkumu;

| b) | neudělení souhlasu v žádném případě neovlivní péči o pacienta poskytovanou příslušným poskytovatelem zdravotní péče nebo skutečnost, že síť bude na žádost pacienta poskytovat poradenství ohledně diagnostiky a léčby. |
| --- | --- |

b)

neudělení souhlasu v žádném případě neovlivní péči o pacienta poskytovanou příslušným poskytovatelem zdravotní péče nebo skutečnost, že síť bude na žádost pacienta poskytovat poradenství ohledně diagnostiky a léčby.

| 5. | Formulář souhlasu objasní práva pacienta, pokud jde o jeho příslušný souhlas nebo souhlasy se sdílením osobních údajů, a zejména poskytne informace o tom, že pacient:






  a) | má právo souhlas udělit, či odmítnout, a tato skutečnost nebude mít vliv na jemu poskytovanou péči; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

má právo souhlas udělit, či odmítnout, a tato skutečnost nebude mít vliv na jemu poskytovanou péči;

| b) | může dříve udělený souhlas kdykoli odvolat; |
| --- | --- |

b)

může dříve udělený souhlas kdykoli odvolat;

| c) | má právo vědět, jaké údaje jsou v rámci sítě sdíleny, a právo na přístup k údajům, které jsou o něm uchovávány, a požadovat opravy případných chyb; |
| --- | --- |

c)

má právo vědět, jaké údaje jsou v rámci sítě sdíleny, a právo na přístup k údajům, které jsou o něm uchovávány, a požadovat opravy případných chyb;

| d) | může požadovat zablokování nebo výmaz svých osobních údajů a má právo na přenositelnost údajů. |
| --- | --- |

d)

může požadovat zablokování nebo výmaz svých osobních údajů a má právo na přenositelnost údajů.

| 6. | Formulář souhlasu informuje pacienta o tom, že poskytovatel zdravotní péče bude osobní údaje uchovávat pouze po dobu nezbytně nutnou pro účely, s nimiž pacient souhlasil, a přezkoumá nezbytnost uchovávání specifických osobních údajů pacienta v systému CPMS alespoň jednou za patnáct let. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Formulář souhlasu informuje pacienta o totožnosti a kontaktních údajích správců, přičemž jasně stanoví, že kontaktním místem, kde může pacient vykonávat svá práva, je konkrétní poskytovatel zdravotní péče oprávněný k přístupu do systému CPMS, o kontaktních údajích pověřenců pro ochranu osobních údajů a v příslušném případě o dostupných opravných prostředcích týkajících se ochrany údajů, a uvede kontaktní údaje vnitrostátního orgánu odpovědného za ochranu údajů. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Formulář souhlasu samostatně zaznamená individuální souhlas pro každou ze tří různých forem sdílení údajů, a to konkrétním, explicitním a jednoznačným způsobem:






  a) | souhlas musí být vyjádřen jasně potvrzujícím způsobem, například zaškrtnutím příslušného políčka a podpisem na formuláři; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

souhlas musí být vyjádřen jasně potvrzujícím způsobem, například zaškrtnutím příslušného políčka a podpisem na formuláři;

| b) | musí uvádět obě možnosti (udělení nebo odmítnutí souhlasu). |
| --- | --- |

b)

musí uvádět obě možnosti (udělení nebo odmítnutí souhlasu).

---

| 29.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 200/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 200/44

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/1270

ze dne 26. července 2019,

kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2019) 5737)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Unie s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (3), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, kde byly potvrzeny případy této nákazy u domácích nebo volně žijících prasat (dále jen „dotčené členské státy“). Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí dotčených členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla několikrát změněna, aby náležitým způsobem odrážela změny epizootologické situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat, které je třeba v uvedené příloze zohlednit. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/1247 (5), a sice v návaznosti na případ afrického moru prasat v Polsku, Bulharsku a Litvě. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, kde byly potvrzeny případy této nákazy u domácích nebo volně žijících prasat (dále jen „dotčené členské státy“). Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí dotčených členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla několikrát změněna, aby náležitým způsobem odrážela změny epizootologické situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat, které je třeba v uvedené příloze zohlednit. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/1247 (5), a sice v návaznosti na případ afrického moru prasat v Polsku, Bulharsku a Litvě.

| (2) | Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1247 se vyskytly další případy afrického moru prasat u volně žijících a domácích prasat v Bulharsku, Polsku a Litvě, které je rovněž třeba zohlednit v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(2)

Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1247 se vyskytly další případy afrického moru prasat u volně žijících a domácích prasat v Bulharsku, Polsku a Litvě, které je rovněž třeba zohlednit v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (3) | V červenci 2019 se objevilo jedno ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích v Russké oblasti v Bulharsku v oblasti, která je v současnosti uvedena v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Toto ohnisko afrického moru prasat u domácích prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Bulharska zasažená africkým morem prasat měla být uvedena v části III namísto v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

V červenci 2019 se objevilo jedno ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích v Russké oblasti v Bulharsku v oblasti, která je v současnosti uvedena v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Toto ohnisko afrického moru prasat u domácích prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Bulharska zasažená africkým morem prasat měla být uvedena v části III namísto v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (4) | V červenci 2019 se objevil jeden případ afrického moru prasat u volně žijících prasat v Silisterské oblasti v Bulharsku v oblasti, která je v současnosti uvedena v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tento případ afrického moru prasat u volně žijících prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Bulharska zasažená africkým morem prasat měla být uvedena v části II namísto v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

V červenci 2019 se objevil jeden případ afrického moru prasat u volně žijících prasat v Silisterské oblasti v Bulharsku v oblasti, která je v současnosti uvedena v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tento případ afrického moru prasat u volně žijících prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Bulharska zasažená africkým morem prasat měla být uvedena v části II namísto v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (5) | V červenci 2019 se objevila tři ohniska afrického moru prasat u prasat domácích v okresech lubartowski, ciechanowski a sokołowski v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska afrického moru prasat u domácích prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části III namísto v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

V červenci 2019 se objevila tři ohniska afrického moru prasat u prasat domácích v okresech lubartowski, ciechanowski a sokołowski v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska afrického moru prasat u domácích prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části III namísto v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (6) | V červenci 2019 se objevilo jedno ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích v kraji Alytus v Litvě v oblasti, která je v současnosti uvedena v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Toto ohnisko afrického moru prasat u domácích prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Litvy zasažená africkým morem prasat měla být uvedena v části III namísto v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

V červenci 2019 se objevilo jedno ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích v kraji Alytus v Litvě v oblasti, která je v současnosti uvedena v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Toto ohnisko afrického moru prasat u domácích prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Litvy zasažená africkým morem prasat měla být uvedena v části III namísto v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (7) | Má-li se zohlednit nedávný epizootologický vývoj afrického moru prasat v Unii a proaktivně bojovat s riziky spojenými se šířením uvedené nákazy, měly by být v případě Bulharska, Polska a Litvy vymezeny nové oblasti s vysokým rizikem o dostatečné rozloze a tyto oblasti by měly být náležitě uvedeny na seznamu v částech I, II a III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Má-li se zohlednit nedávný epizootologický vývoj afrického moru prasat v Unii a proaktivně bojovat s riziky spojenými se šířením uvedené nákazy, měly by být v případě Bulharska, Polska a Litvy vymezeny nové oblasti s vysokým rizikem o dostatečné rozloze a tyto oblasti by měly být náležitě uvedeny na seznamu v částech I, II a III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 26. července 2019.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1247 ze dne 19. července 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech (Úř. věst. L 194, 22.7.2019, s. 27).

5

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

ČÁST I

1.   Belgie

Tyto oblasti v Belgii:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulharsko

Tyto oblasti v Bulharsku:

| the whole region of Yambol, |
| --- |

the whole region of Yambol,

| the whole region of Sliven, |
| --- |

the whole region of Sliven,

| the whole region of Vidin, |
| --- |

the whole region of Vidin,

| in the region of Sofia District:





  the whole municipality of Dragoman, |
| --- |

in the region of Sofia District:

the whole municipality of Dragoman,

| the whole municipality of Svoge, |
| --- |

the whole municipality of Svoge,

| the whole municipality of Botevgrad, |
| --- |

the whole municipality of Botevgrad,

| the whole municipality of Etropole, |
| --- |

the whole municipality of Etropole,

| the whole region of Lovech excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Lovech excluding the areas in Part III,

| the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- |

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Maďarsko

Tyto oblasti v Maďarsku:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat płocki, |
| --- |

powiat płocki,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Boguty – Pianki, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Boguty – Pianki, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, Radzanów, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wieczfnia Kościelna, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, Radzanów, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wieczfnia Kościelna, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gmina Janowiec i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Janowiec i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

ČÁST II

1.   Belgie

Tyto oblasti v Belgii:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulharsko

Tyto oblasti v Bulharsku:

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Shumen. |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen.

3.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Maďarsko

Tyto oblasti v Maďarsku:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca. |
| --- | --- |

—

Holboca.

ČÁST III

1.   Bulharsko

Tyto oblasti v Bulharsku:

| the whole region of Montana, |
| --- |

the whole region of Montana,

| the whole region of Ruse, |
| --- |

the whole region of Ruse,

| the whole region of Razgrad, |
| --- |

the whole region of Razgrad,

| the whole region of Silistra, |
| --- |

the whole region of Silistra,

| the whole region of Pleven, |
| --- |

the whole region of Pleven,

| the whole region of Vratza, |
| --- |

the whole region of Vratza,

| the whole region of Targovishte, |
| --- |

the whole region of Targovishte,

| in the region of Lovech:





  within municipality of Lovech:





  Bahovitsa, |
| --- |

in the region of Lovech:

within municipality of Lovech:

Bahovitsa,

| Vladinya, |
| --- |

Vladinya,

| Goran, |
| --- |

Goran,

| Devetaki, |
| --- |

Devetaki,

| Doyrentsi, |
| --- |

Doyrentsi,

| Drenov, |
| --- |

Drenov,

| Yoglav, |
| --- |

Yoglav,

| Lisets, |
| --- |

Lisets,

| Slavyani, |
| --- |

Slavyani,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| Smochan, |
| --- |

Smochan,

| within municipality of Lukovit:





  Bezhanovo, |
| --- |

within municipality of Lukovit:

Bezhanovo,

| Dermantsi, |
| --- |

Dermantsi,

| Karlukovo, |
| --- |

Karlukovo,

| Lukovit, |
| --- |

Lukovit,

| Petrevene, |
| --- |

Petrevene,

| Todorichene, |
| --- |

Todorichene,

| Aglen, |
| --- |

Aglen,

| within municipality of Ugarchin:





  Dragana, |
| --- |

within municipality of Ugarchin:

Dragana,

| Katunets, |
| --- |

Katunets,

| in the region of Veliko Tarnovo:





  the whole municipality of Svishtov, |
| --- |

in the region of Veliko Tarnovo:

the whole municipality of Svishtov,

| the whole municipality of Pavlikeni |
| --- |

the whole municipality of Pavlikeni

| the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- |

the whole municipality of Polski Trambesh

| the whole municipality of Strajitsa, |
| --- |

the whole municipality of Strajitsa,

| in Burgas region:





  the whole municipality of Burgas, |
| --- |

in Burgas region:

the whole municipality of Burgas,

| the whole municipality of Kameno, |
| --- |

the whole municipality of Kameno,

| the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- |

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| the whole municipality of Primorsko, |
| --- |

the whole municipality of Primorsko,

| the whole municipality of Sozopol, |
| --- |

the whole municipality of Sozopol,

| the whole municipality of Sredets, |
| --- |

the whole municipality of Sredets,

| the whole municipality of Tsarevo. |
| --- |

the whole municipality of Tsarevo.

2.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta,

| — | Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta,

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

3.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno sen, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno sen, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Krosnos, Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Krosnos, Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka i Wisznice w powiecie bialskim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Horodło, Uchanie, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

5.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

ČÁST IV

Itálie

Tyto oblasti v Itálii:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---