# Euroopa Liidu L 263/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 263 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik16. oktoober 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 263

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik16. oktoober 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1725, 9. oktoober 2019, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Telemea de Sibiu (KGT) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1726 15. oktoober 2019, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2019. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra | 3 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1727 7. oktoober 2019, millega määratakse kindlaks Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses ministrite deklaratsiooni ja sellele lisatud Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskavaga | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1728 15. oktoober 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud mänguasjade harmoneeritud standardite kohta | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1729 15. oktoober 2019, vastavushindamist käsitleva harmoneeritud standardi kohta, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 765/2008 ja (EÜ) nr 1221/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 768/2008/EÜ erisätteid sisaldavate liidu õigusaktide toetuseks (
  1
  ) | 36 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1725, 9. oktoober 2019, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Telemea de Sibiu (KGT)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1726 15. oktoober 2019, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2019. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra

3

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1727 7. oktoober 2019, millega määratakse kindlaks Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses ministrite deklaratsiooni ja sellele lisatud Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskavaga

9

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1728 15. oktoober 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud mänguasjade harmoneeritud standardite kohta

32

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1729 15. oktoober 2019, vastavushindamist käsitleva harmoneeritud standardi kohta, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 765/2008 ja (EÜ) nr 1221/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 768/2008/EÜ erisätteid sisaldavate liidu õigusaktide toetuseks (
  1
  )

1

36

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 5. novembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1832 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) 2017/1151, et parandada kergsõidukite heitkoguste tüübikinnituskatseid ja -menetlusi, sealhulgas kasutusel olevate sõidukite vastavuskatseid ja tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katseid, ning võtta kasutusele kütuse- ja elektrienergiakulu jälgimise seadmed) parandus ( ELT L 301, 27.11.2018 ) | 41 |

Parandused

*

Komisjoni 5. novembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1832 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) 2017/1151, et parandada kergsõidukite heitkoguste tüübikinnituskatseid ja -menetlusi, sealhulgas kasutusel olevate sõidukite vastavuskatseid ja tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katseid, ning võtta kasutusele kütuse- ja elektrienergiakulu jälgimise seadmed) parandus ( ELT L 301, 27.11.2018 )

( ELT L 301, 27.11.2018 )

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 263/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1725,

9. oktoober 2019,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Telemea de Sibiu“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Rumeenia taotlus registreerida nimetus „Telemea de Sibiu“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Rumeenia taotlus registreerida nimetus „Telemea de Sibiu“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Telemea de Sibiu“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Telemea de Sibiu“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Telemea de Sibiu“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.3 „juust“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. oktoober 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

Phil HOGAN

komisjoni liige

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 203, 17.6.2019, lk 7.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 16.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 263/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 263/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1726

15. oktoober 2019,

millega vähendatakse teatavate kalavarude 2019. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõikeid 1, 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Püügikvoodid 2018. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) 2016/2285 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Püügikvoodid 2018. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) 2016/2285 (2),

| — | nõukogu määrus (EL) 2017/1970 (3), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2017/1970 (3),

| — | nõukogu määrus (EL) 2017/2360 (4) ja |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2017/2360 (4) ja

| — | nõukogu määrus (EL) 2018/120 (5). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2018/120 (5).

| (2) | Püügikvoodid 2019. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) 2018/1628 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Püügikvoodid 2019. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) 2018/1628 (6),

| — | nõukogu määrus (EL) 2018/2025 (7), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2018/2025 (7),

| — | nõukogu määrus (EL) 2018/2058 (8) ja |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2018/2058 (8) ja

| — | nõukogu määrus (EL) 2019/124 (9). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2019/124 (9).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et sellised mahaarvamised tuleb teha järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kohaldades kõnealustes lõigetes sätestatud vastavaid korrutustegureid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et sellised mahaarvamised tuleb teha järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kohaldades kõnealustes lõigetes sätestatud vastavaid korrutustegureid.

| (5) | Teatavad liikmesriigid on ületanud neile 2018. aastaks eraldatud püügikvoodid. Seepärast on asjakohane vähendada nende 2019. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvoote kalavarude ülepüütud koguse võrra. |
| --- | --- |

(5)

Teatavad liikmesriigid on ületanud neile 2018. aastaks eraldatud püügikvoodid. Seepärast on asjakohane vähendada nende 2019. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvoote kalavarude ülepüütud koguse võrra.

| (6) | Komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2018/1969 (10) ja (EL) 2019/479 (11) vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2018. aasta püügikvoote. Teatavatel liikmesriikidel oli aga mõne liigi suhtes kohaldatav mahaarvamine suurem kui neile 2018. aastaks eraldatud vastav püügikvoot, mistõttu ei olnud kõnealusel aastal võimalik mahaarvamist täies ulatuses kohaldada. Tagamaks, et ka sellistel juhtudel arvatakse kogu ülepüütud kogus vastava kalavaru püügikvoodist maha, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2019. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootide vähendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2018/1969 (10) ja (EL) 2019/479 (11) vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2018. aasta püügikvoote. Teatavatel liikmesriikidel oli aga mõne liigi suhtes kohaldatav mahaarvamine suurem kui neile 2018. aastaks eraldatud vastav püügikvoot, mistõttu ei olnud kõnealusel aastal võimalik mahaarvamist täies ulatuses kohaldada. Tagamaks, et ka sellistel juhtudel arvatakse kogu ülepüütud kogus vastava kalavaru püügikvoodist maha, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2019. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootide vähendamisel.

| (7) | Pärast määruses (EL) 2019/124 sätestatud kalavarude püügipiirkondade määratluste muutmist tuleks ülejäänud mahaarvamisi, mida kohaldatakse Belgia suhtes musterrai ülepüügi tõttu 2017. aastal liidu vete 7.d püügipiirkonnas (RJU/07D.), kohaldada musterrai kvoodi suhtes liidu vete 7.d ja 7.e püügipiirkonnas (RJU/7DE.) 2019. aastal. |
| --- | --- |

(7)

Pärast määruses (EL) 2019/124 sätestatud kalavarude püügipiirkondade määratluste muutmist tuleks ülejäänud mahaarvamisi, mida kohaldatakse Belgia suhtes musterrai ülepüügi tõttu 2017. aastal liidu vete 7.d püügipiirkonnas (RJU/07D.), kohaldada musterrai kvoodi suhtes liidu vete 7.d ja 7.e püügipiirkonnas (RJU/7DE.) 2019. aastal.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud mahaarvamised püügikvootidest ei tohiks piirata 2019. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi, mida tehakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 185/2013. (12) |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud mahaarvamised püügikvootidest ei tohiks piirata 2019. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi, mida tehakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 185/2013. (12)

| (9) | Kuna kvoodid on väljendatud tonnides, ei tuleks arvesse võtta koguseid alla ühe tonni, |
| --- | --- |

(9)

Kuna kvoodid on väljendatud tonnides, ei tuleks arvesse võtta koguseid alla ühe tonni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrustega (EL) 2018/1628, (EL) 2018/2025, (EL) 2018/2058 ja (EL) 2019/124 aastaks 2019 kehtestatud püügikvoote vähendatakse käesoleva määruse lisas sätestatu kohaselt.

2.   Lõike 1 kohaldamine ei piira rakendusmääruses (EL) nr 185/2013 sätestatud mahaarvamisi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2285, millega kehtestatakse 2017. ja 2018. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 32).

2

(3)  Nõukogu 27. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1970, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2018. aastaks ning muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 281, 31.10.2017, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 11. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2360, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2018. aastaks (ELT L 337, 19.12.2017, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/120, millega määratakse 2018. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu ja muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 27, 31.1.2018, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 30. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1628, millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2018/120 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes (ELT L 272, 31.10.2018, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/2025, millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas (ELT L 325, 20.12.2018, lk 7).

7

(8)  Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/2058, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2019. aastaks (ELT L 329, 27.12.2018, lk 8).

8

(9)  Nõukogu 30. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/124, millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 29, 31.1.2019, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 12. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1969, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2018. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra (ELT L 316, 13.12.2018, lk 12).

10

(11)  Komisjoni 22. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/479, millega tehakse mahaarvamised teatavate kalavarude 2018. aasta püügikvootidest muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1969 (ELT L 82, 25.3.2019, lk 6).

11

(12)  Komisjoni 5. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 185/2013, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal (ELT L 62, 6.3.2013, lk 1).

12

---

LISA

2019. AASTA MAHAARVAMISED ÜLEPÜÜTUD KALAVARUDE PÜÜGIKVOOTIDEST

| Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimetus | Esialgne kvoot 2018. aastal (kilogrammides) | Lubatud lossitavad kogused 2018. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides)
   (1) | Kogupüük 2018. aastal (kilogrammides) | Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe | Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides) | Korrutustegur
   (2) | Täiendav korrutustegur
   (3)
  ,
   (4) | Eelmis(t)e aasta(te) eest tegemata jäänud mahaarvamised
   (5)


  (kogus kilogrammides) | 2019. aastal kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | RJE | 7FG | peentäpp-rai | 7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu veed | 14 000 | 15 400 | 19 888 | 129,14 % | 4 488 | 1,00 | / | / | 4 488 |
| BE | RJU | 07D. (6) | musterrai | 7.d püügipiirkonna liidu veed | 2 000 | 969 | 1 394 | 143,86 % | 425 (7) | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. | 2 617 | 2 617 |
| DE | COD | 3BC+24 | tursk | Alarajoonid 22–24 | 1 194 000 | 1 349 400 | 1 393 360 | 103,26 % | 43 960 | / | C (8) | / | 43 960 |
| DK | COD | 3BC+24 | tursk | Alarajoonid 22–24 | 2 444 000 | 2 594 270 | 2 617 780 | 100,91 % | 23 510 | / | C (8) | / | 23 510 |
| ES | BET | ATLANT | suursilm-tuun | Atlandi ookean | 9 791 920 | 9 281 920 | 9 756 069 | 105,11 % | 474 149 | / | C (8) | / | 474 149 |
| ES | GHL | 1N2AB. | süvalest | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 27 736 | Ei kohaldata. | 27 736 | 1,00 | A | / | 41 604 |
| ES | GHL | N3LMNO | süvalest | NAFO 3LMNO | 4 534 000 | 4 496 772 | 4 508 020 | 100,25 % | 11 248 | / | A (8)+C (8) | / | 11 248 |
| ES | NEP | *07U16 | Norra salehomaar | ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 | 825 000 | 155 000 | 158 375 | 102,18 % | 3 375 | / | / | / | 3 375 |
| ES | RJU | 9-C. | musterrai | 9. püügipiirkonna liidu veed | 15 000 | 15 000 | 17 067 | 113,78 % | 2 067 | 1,00 | / | / | 2 067 |
| ES | YFT | India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) | kulduim-tuun | IOTC pädevusalasse kuuluv ala | 45 682 000 | 45 354 940 | 44 964 373 | 99,14 % | - 390 567  (9) | Ei kohaldata. | Ei kohaldata. | 2 138 460 | 2 138 460 |
| EE | COD | N3M. | tursk | NAFO 3M | 124 000 | 916 170 | 953 232 | 104,05 % | 37 062 | / | / | / | 37 062 |
| FR | GHL | 1N2AB. | süvalest | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 18 084 | Ei kohaldata. | 18 084 | 1,00 | / | / | 18 084 |
| IE | HER | 07A/MM | heeringas | 7.a | 1 826 000 | 1 850 311 | 1 979 666 | 106,99 % | 129 355 | / | / | / | 129 355 |
| IE | MAC | 2CX14- | harilik makrell | 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 69 141 000 | 66 541 055 | 66 965 925 | 100,64 % | 424 870 | / | / | / | 424 870 |
| NL | POK | 2C3A4 | põhjaatlandi süsikas | 3.a ja 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 110 000 | 210 994 | 265 115 | 125,65 % | 54 121 | 1,00 | / | / | 54 121 |
| NL | WHG | 56–14 | merlang | 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | / | 0 | 4 492 | Ei kohaldata. | 4 492 | 1,00 | / | / | 4 492 |
| PL | COD | 3BC+24 | tursk | Alarajoonid 22–24 | 654 000 | 786 200 | 858 164 | 109,15 % | 71 964 | / | C (8) | 32 331 | 104 295 |
| PT | ALF | 3X14- | limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 182 000 | 179 044 | 184 010 | 102,77 % | 4 966 | / | / | / | 4 966 |
| PT | BET | ATLANT | suursilm-tuun | Atlandi ookean | 3 717 470 | 4 152 470 | 4 405 184 | 106,09 % | 252 714 | / | C (8) | / | 252 714 |
| PT | BFT | AE45WM | harilik tuun | Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri | 470 190 | 437 190 | 450 343 | 103,01 % | 13 153 | / | C (8) | / | 13 153 |
| PT | BUM | ATLANT | sinine marliin | Atlandi ookean | 50 440 | 45 428 | 74 337 | 163,64 % | 28 909 | 1,00 | A | / | 43 364 |
| PT | RJU | 9-C. | musterrai | 9. püügipiirkonna liidu veed | 15 000 | 33 000 | 36 295 | 109,98 % | 3 295 | / | / | / | 3 295 |
| UK | COD | N1GL14 | tursk | NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed | 382 000 | 497 520 | 512 187 | 102,95 % | 14 667 | / | / | / | 14 667 |
| UK | GHL | 1N2AB. | süvalest | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 25 000 | 22 000 | 24 434 | 111,06 % | 2 434 | 1,00 | / | / | 2 434 |
| UK | HER | 4AB. | heeringas | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N | 79 381 000 | 84 694 795 | 84 739 599 | 100,05 % | 44 804 | / | / | / | 44 804 |
| UK | MAC | 2CX14- | harilik makrell | 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 190 143 000 | 186 253 028 | 189 644 893 | 101,82 % | 3 391 865 | / | A (8) | / | 3 391 865 |
| UK | POK | 1N2AB. | põhjaatlandi süsikas | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 182 000 | 459 700 | 463 509 | 100,83 % | 3 809 | / | / | / | 3 809 |
| UK | RHG | 5B67- | põhja-pikksaba | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1 510 | 1 510 | 7 588 | 502,52 % | 6 078 | 1,00 | / | / | 6 078 |
| UK | WHG | 56–14 | merlang | 6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 122 000 | 124 060 | 139 470 | 112,42 % | 15 410 | 1,00 | / | / | 15 410 |

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimetus

Esialgne kvoot 2018. aastal (kilogrammides)

Lubatud lossitavad kogused 2018. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides)
   (1)

Kogupüük 2018. aastal (kilogrammides)

Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe

Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides)

Korrutustegur
   (2)

Täiendav korrutustegur
   (3)
  ,
   (4)

Eelmis(t)e aasta(te) eest tegemata jäänud mahaarvamised
   (5)

(kogus kilogrammides)

2019. aastal kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides)

BE

RJE

7FG

peentäpp-rai

7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu veed

14 000

15 400

19 888

129,14 %

4 488

1,00

/

/

4 488

BE

RJU

07D. (6)

musterrai

7.d püügipiirkonna liidu veed

2 000

969

1 394

143,86 %

425 (7)

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

2 617

2 617

DE

COD

3BC+24

tursk

Alarajoonid 22–24

1 194 000

1 349 400

1 393 360

103,26 %

43 960

/

C (8)

/

43 960

DK

COD

3BC+24

tursk

Alarajoonid 22–24

2 444 000

2 594 270

2 617 780

100,91 %

23 510

/

C (8)

/

23 510

ES

BET

ATLANT

suursilm-tuun

Atlandi ookean

9 791 920

9 281 920

9 756 069

105,11 %

474 149

/

C (8)

/

474 149

ES

GHL

1N2AB.

süvalest

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

/

0

27 736

Ei kohaldata.

27 736

1,00

A

/

41 604

ES

GHL

N3LMNO

süvalest

NAFO 3LMNO

4 534 000

4 496 772

4 508 020

100,25 %

11 248

/

A (8)+C (8)

/

11 248

ES

NEP

*07U16

Norra salehomaar

ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16

825 000

155 000

158 375

102,18 %

3 375

/

/

/

3 375

ES

RJU

9-C.

musterrai

9. püügipiirkonna liidu veed

15 000

15 000

17 067

113,78 %

2 067

1,00

/

/

2 067

ES

YFT

India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC)

kulduim-tuun

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

45 682 000

45 354 940

44 964 373

99,14 %

- 390 567  (9)

Ei kohaldata.

Ei kohaldata.

2 138 460

2 138 460

EE

COD

N3M.

tursk

NAFO 3M

124 000

916 170

953 232

104,05 %

37 062

/

/

/

37 062

FR

GHL

1N2AB.

süvalest

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

/

0

18 084

Ei kohaldata.

18 084

1,00

/

/

18 084

IE

HER

07A/MM

heeringas

7.a

1 826 000

1 850 311

1 979 666

106,99 %

129 355

/

/

/

129 355

IE

MAC

2CX14-

harilik makrell

6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

69 141 000

66 541 055

66 965 925

100,64 %

424 870

/

/

/

424 870

NL

POK

2C3A4

põhjaatlandi süsikas

3.a ja 4; 2.a püügipiirkonna liidu veed

110 000

210 994

265 115

125,65 %

54 121

1,00

/

/

54 121

NL

WHG

56–14

merlang

6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

/

0

4 492

Ei kohaldata.

4 492

1,00

/

/

4 492

PL

COD

3BC+24

tursk

Alarajoonid 22–24

654 000

786 200

858 164

109,15 %

71 964

/

C (8)

32 331

104 295

PT

ALF

3X14-

limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

182 000

179 044

184 010

102,77 %

4 966

/

/

/

4 966

PT

BET

ATLANT

suursilm-tuun

Atlandi ookean

3 717 470

4 152 470

4 405 184

106,09 %

252 714

/

C (8)

/

252 714

PT

BFT

AE45WM

harilik tuun

Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri

470 190

437 190

450 343

103,01 %

13 153

/

C (8)

/

13 153

PT

BUM

ATLANT

sinine marliin

Atlandi ookean

50 440

45 428

74 337

163,64 %

28 909

1,00

A

/

43 364

PT

RJU

9-C.

musterrai

9. püügipiirkonna liidu veed

15 000

33 000

36 295

109,98 %

3 295

/

/

/

3 295

UK

COD

N1GL14

tursk

NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

382 000

497 520

512 187

102,95 %

14 667

/

/

/

14 667

UK

GHL

1N2AB.

süvalest

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

25 000

22 000

24 434

111,06 %

2 434

1,00

/

/

2 434

UK

HER

4AB.

heeringas

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N

79 381 000

84 694 795

84 739 599

100,05 %

44 804

/

/

/

44 804

UK

MAC

2CX14-

harilik makrell

6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

190 143 000

186 253 028

189 644 893

101,82 %

3 391 865

/

A (8)

/

3 391 865

UK

POK

1N2AB.

põhjaatlandi süsikas

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

182 000

459 700

463 509

100,83 %

3 809

/

/

/

3 809

UK

RHG

5B67-

põhja-pikksaba

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1 510

1 510

7 588

502,52 %

6 078

1,00

/

/

6 078

UK

WHG

56–14

merlang

6; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

122 000

124 060

139 470

112,42 %

15 410

1,00

/

/

15 410

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõike 8 kohase püügivõimaluste vahetamise, nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohase, aastatel 2017–2018 toimuva kvootide ülekandmise või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohase püügivõimaluste ümberjaotamise ja mahaarvamise arvessevõtmist.

(2)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2. Vähendamise kordajat × 1,00 kohaldatakse juhul, kui ülepüük on 100 tonni või alla selle.

(3)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3 ja tingimusel, et ülepüügi ulatus on üle 10 %.

(4)  Täht „A“ osutab sellele, et ülepüügi tõttu aastatel 2016, 2017 ja 2018 on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. Täht „C“ osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes on mitmeaastase kava kohaldamise tõttu kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5.

(5)  Eelmis(t)e aasta(te) järelejäänud kogused.

(6)  Arvatakse maha RJU/7DE kvoodist. (7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu veed).

(7)  Koguseid alla ühe tonni arvesse ei võeta.

(8)  Täiendavat korrutustegurit ei kohaldata, kuna ülepüük ei ületa 10 % lubatud lossitavatest kogustest.

(9)  Mahaarvamist ei saa selle kasutamata koguse võrra vähendada, kuna määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata YFT/IOTC varu suhtes.

---

OTSUSED

| 16.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 263/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 263/9

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1727

7. oktoober 2019,

millega määratakse kindlaks Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses ministrite deklaratsiooni ja sellele lisatud Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskavaga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 191 ja 196 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu ( „Bonni leping“) (1) sõlmis Euroopa Majandusühendus nõukogu otsusega 84/358/EMÜ (2). Bonni leping jõustus 1. septembril 1989. Bonni lepingut muudeti 1989. aastal, muudatused jõustusid 1. aprillil 1994. Euroopa Majandusühendus kiitis kõnealused muudatused heaks nõukogu otsusega 93/540/EMÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu ( „Bonni leping“) (1) sõlmis Euroopa Majandusühendus nõukogu otsusega 84/358/EMÜ (2). Bonni leping jõustus 1. septembril 1989. Bonni lepingut muudeti 1989. aastal, muudatused jõustusid 1. aprillil 1994. Euroopa Majandusühendus kiitis kõnealused muudatused heaks nõukogu otsusega 93/540/EMÜ (3).

| (2) | 2019. aastal tähistatakse Bonni lepingu viiekümnendat aastapäeva. Sel puhul kavatsevad lepinguosalised 11. oktoobril 2019. aastal Bonnis peetaval Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel võtta vastu ministrite deklaratsiooni („ministrite deklaratsioon“); kohtumisest võtavad osa valitsustevahelised organisatsioonid ja vaatlejad naaberpiirkondadest, mis vastutavad Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva reostuse tõrjumise eest |
| --- | --- |

(2)

2019. aastal tähistatakse Bonni lepingu viiekümnendat aastapäeva. Sel puhul kavatsevad lepinguosalised 11. oktoobril 2019. aastal Bonnis peetaval Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel võtta vastu ministrite deklaratsiooni („ministrite deklaratsioon“); kohtumisest võtavad osa valitsustevahelised organisatsioonid ja vaatlejad naaberpiirkondadest, mis vastutavad Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva reostuse tõrjumise eest

| (3) | Tunnustades Bonni lepingu raames viiekümne aasta jooksul tehtud edukat koostööd ja teadvustades ühist kasu, mida on võimalik saada edasisest piirkondliku koostöö ergutamisest, ennetamaks Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel merendustegevusest tulenevat juhuslikku ja ebaseaduslikku merereostust, valmistumaks selleks ja suutmaks sellele reageerida, on ministrite deklaratsiooni eesmärk kujundada ühine visioon, mille kohaselt oleksid Põhjameri ja sellega külgnevad alad vabad meresõiduga kaasnevast ning avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ja muu merendustegevuse põhjustatud juhuslikust, ärahoitavast ja tahtlikust reostusest. |
| --- | --- |

(3)

Tunnustades Bonni lepingu raames viiekümne aasta jooksul tehtud edukat koostööd ja teadvustades ühist kasu, mida on võimalik saada edasisest piirkondliku koostöö ergutamisest, ennetamaks Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel merendustegevusest tulenevat juhuslikku ja ebaseaduslikku merereostust, valmistumaks selleks ja suutmaks sellele reageerida, on ministrite deklaratsiooni eesmärk kujundada ühine visioon, mille kohaselt oleksid Põhjameri ja sellega külgnevad alad vabad meresõiduga kaasnevast ning avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ja muu merendustegevuse põhjustatud juhuslikust, ärahoitavast ja tahtlikust reostusest.

| (4) | Kohustudes seda visiooni ellu viima, kinnitavad Bonni lepingu osalised ministrite deklaratsiooniga, et on valmis tegema uusi jõupingutusi, saavutamaks kokkulepitud eesmärgid ning tagamaks Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel tõhusam merereostuse ennetus, parem reostuseks valmisolek ja kiirem reageerimine. Selleks kavatsevad lepinguosalised võtta vastu Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskava, mis lisatakse ministrite deklaratsioonile ning mis kehtestab nimetatud ajavahemikuks ambitsioonikad strateegilised sihid ja tegevuseesmärgid ning nende saavutamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(4)

Kohustudes seda visiooni ellu viima, kinnitavad Bonni lepingu osalised ministrite deklaratsiooniga, et on valmis tegema uusi jõupingutusi, saavutamaks kokkulepitud eesmärgid ning tagamaks Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel tõhusam merereostuse ennetus, parem reostuseks valmisolek ja kiirem reageerimine. Selleks kavatsevad lepinguosalised võtta vastu Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskava, mis lisatakse ministrite deklaratsioonile ning mis kehtestab nimetatud ajavahemikuks ambitsioonikad strateegilised sihid ja tegevuseesmärgid ning nende saavutamiseks vajalikud meetmed.

| (5) | Oluline on kindlaks määrata, milline on Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest sel kohtumisel tehtavad otsused toovad liidule kaasa õiguslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

(5)

Oluline on kindlaks määrata, milline on Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht, sest sel kohtumisel tehtavad otsused toovad liidule kaasa õiguslikke tagajärgi.

| (6) | Kuna liit on Bonni lepingu osaline ning huvitatud Põhjamere ja sellega külgnevate alade reostusprobleemi lahendamiseks tehtava piirkondliku koostöö soodustamisest, on põhjendatud toetada 2019. aasta ministrite deklaratsiooni, mis kinnitab Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilist tegevuskava, ja see allkirjastada, |
| --- | --- |

(6)

Kuna liit on Bonni lepingu osaline ning huvitatud Põhjamere ja sellega külgnevate alade reostusprobleemi lahendamiseks tehtava piirkondliku koostöö soodustamisest, on põhjendatud toetada 2019. aasta ministrite deklaratsiooni, mis kinnitab Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilist tegevuskava, ja see allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on toetada käesolevale otsusele lisatud ministrite deklaratsiooni ja sellele lisatud Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskava vastuvõtmist.

Väiksemad muudatused ministrite deklaratsioonis ja sellele lisatud Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilises tegevuskavas võib heaks kiita ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. oktoober 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  
  EÜT L 188, 16.7.1984, lk 9.

1

(2)  Nõukogu 28. juuni 1984. aasta otsus 84/358/EMÜ naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 188, 16.7.1984, lk 7).

2

(3)  Nõukogu 18. oktoobri 1993. aasta otsus93/540/EMÜ, millega kiidetakse heaks teatavad naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere saaste vastu võitlemist käsitlevasse koostöölepingusse (Bonni lepingusse) tehtavad muudatused (EÜT L 263, 22.10.1993, lk 51).

3

---

EELNÕU: ministrite deklaratsioon

11. oktoober 2019, Bonn, Saksamaa

MEIE, MINISTRID JA EUROOPA KOMISJONI LIIGE, kes me vastutame Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva reostuse vastu võitlemise eest, oleme 11. oktoobril 2019. aastal tulnud kokku Bonnis peetaval Bonni lepingu teisel ministrite kohtumisel, millest võtavad osa valitsustevahelised organisatsioonid ja naaberpiirkondadest pärit vaatlejad;

TUNNUSTADES Bonni lepingu raames viiekümne aasta jooksul tehtud edukat koostööd ja TEADVUSTADES ühist kasu, mida on võimalik saada edasisest piirkondliku koostöö ergutamisest, et ennetada Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel merendustegevusest tulenevat juhuslikku ja ebaseaduslikku merereostust, valmistuda selleks ning suuta sellele reageerida;

TOETADES Hispaania ühinemist Bonni lepinguga ning Prantsusmaa ja Hispaania vastutusala ümberkorraldamist, misjärel hakkab Bonni lepingu kohaldamisalasse kuuluma ka Biskaia laht;

PÜÜDES Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel võetavate meetmete tulemusena suurendada ranniku- ja merekeskkonna kaitstust reostuse eest ning tugevdada reostuse vältimiseks, selleks valmistumiseks ja sellele reageerimiseks tehtavat koostööd;

ARVESTADES Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) rolli üleilmse meresõidu reguleerimisel, et kaitsta merekeskkonda ja inimeste tervist, ning Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika arengut ja asjaomaseid merereostust reguleerivaid Euroopa Liidu õigusakte (1);

JÄTKATES riigisiseste jõupingutuste koordineerimist (all)piirkondlikul tasandil kõigi kasu nimel ja võttes arvesse lepinguosaliste aruandekohustusi;

KASUTADES laialdaselt aktsepteeritud infosüsteeme, mille pädevad rahvusvahelised organisatsioonid on määranud standardiks;

TÄHELDADES nii meretranspordi kui ka muulaadse merendustegevuse (näiteks avamerel nafta ja gaasi tootmine ja vedu) pidevat kasvu ning arvestades asjaolu, et kuigi teada olevate naftareostusjuhtumite arv on viimastel aastatel vähenenud, püsib oht endiselt;

oleme VASTU VÕTNUD järgmise ühisdeklaratsiooni:

| 1. | Meie kujutluses on Põhjameri ja sellega külgnevad alad vabad meresõiduga kaasnevast, avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ning muu merendustegevuse põhjustatud juhuslikust, ärahoitavast ja tahtlikust reostusest. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Me kiidame heaks IMO eeskirjad, mille mõjul merereostus on vähenenud. Ent hoolimata mitmesugustest viimastel aastatel võetud meetmetest, kujutab muudest ainetest kui nafta tulenev juhuslik ja ebaseaduslik reostus Põhjamerele ja sellega külgnevatele aladele olulist ohtu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Me oleme täiesti teadlikud merekeskkonna ja rannikuala majanduslikust ja sotsiaalsest väärtusest ning mõistame, et kulutused, mis tehakse merereostuse vältimiseks, selleks valmisoleku tagamiseks ja sellele reageerimiseks vajalikele ressurssidele, on väikesed võrreldes nendega, mis kaasnevad suurte reostusjuhtumite kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Me rõhutame mereõnnetusteks valmisoleku, nende ennetamise ja neile reageerimise tõhususe olulisust. Me kinnitame, et kohustume Bonni lepingu raames tegema aktiivset koostööd hädaolukordadele reageerimise (sealhulgas ühise operatiivse reageerimise) süsteemide kavandamisel ja katsetamisel ning vastava väljaõppe korraldamisel. Me tunnistame hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse ja Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) eestvedamisel tehtava üleeuroopalise koostöö tähtsust. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Me pooldame korralikult välja töötatud õhu- ja satelliitseiresüsteemi, mille abil jälgida Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel meresõitu, avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesse ning muud merendustegevust. Tegemist on olulise seiresüsteemiga, mille abil tuvastada võimalikku reostust, hoida ära ebaseaduslikku heidet merre ning täita meile MARPOLi konventsiooniga pandud kohustusi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Me kiidame heaks kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide (RPA-süsteemid) kui uute mereseire teostamise, meretranspordi tõttu õhku eralduvate saasteainete heite kontrollimise ja reostusele reageerimise teenuste riigisisese ja piirkondliku kasutamise ning kutsume lepinguosalisi üles jagama teadmisi ja kogemusi oma riiklike RPA-süsteemide kohta ja selle kohta, milline on nende roll lepingu täitmise tagamisel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Me kinnitame, et kohustume jätkama riiklikke lennuprogramme ja selliseid ühisettevõtmisi nagu laiaulatuslikud koordineeritud reostuskontrolli operatsioonid, ning kiidame heaks Euroopa Meresõiduohutuse Ameti poolt CleanSeaNeti kaudu pakutava satelliidifotode teenuse, mille abil on võimalik reostuseks paremini valmis olla ja seda ennetada. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Me pooldame Bonni lepingu juhendite ja koodeksite, sealhulgas reostusetõrjejuhendi (Counter Pollution Manual) ja naftareostust käsitleva eeskirja (Bonn Agreement Oil Appearance Code) pidevat täiustamist ja ajakohastamist. Nende puhul on tegemist ainulaadsete teabeallikatega, mille abil ennetada reostust, selleks valmistuda ja sellele reageerida, ning mida on tunnustatud ka rahvusvahelise naftareostuseks valmisoleku, reostuse tõrje ja sellealase koostöö konventsiooni (OPRC) ning selle ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) protokolli raames. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Me kinnitame, et kohustume alal hoidma ja ajakohastama Bonni lepingu juurde kuuluvaid mereõnnetustele ühiselt reageerimise plaane (st DENGERNETHi plaan, MANCHEPLAN, NORBRITi plaan, neljapoolse tsooni plaan). Need on olulised vahendid, millele tuginedes saavad riigid reageerida kohe pärast reostusjuhtumi esinemist, sõltumata sellest, millise riigi vastutusalast reostus lähtub. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Teadvustades muutuvaid riske, mida põhjustavad üha kasvav ohtlike ja kahjulike ainete transport, suuremate ja autonoomsete laevade kasutamine, uute kütuste kasutuselevõtmine, mereliikluse alaline suur tihedus, avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessid ning muu merendustegevus, tunnistame ressursside tasakaalustatuse olulisust, et tagada Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel reostuse ennetamise ja sellele reageerimise tõhusus. Me oleme nõus, et Bonni lepingu piirkonnas peaks edasine reageerimisvõime areng põhinema nii riigisisesel kui ka riikidevahelisel riskihindamisel. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Me kinnitame, et kohustume ühiselt ennetama õhu kvaliteeti kahjustavat merereostust, tehes koostööd ja panustades rahvusvaheliste merereostuse eeskirjade ja standardite rakendamisse ja järgimisse ning tagades majandustegevuses osalejatele võrdsed võimalused. Me juhime tähelepanu edule, mis on saavutatud direktiivi (EL) 2016/802 (2) (mis sisaldab väävlisisalduse vähendamise nõudeid SOx-heitkoguste kontrolli piirkondades (maksimaalne väävlisisaldus 0,10 % alates 2015. aastast)) rakendamisel, ning tuletame meelde IMO viimatist lubadust tagada väävliheite üldise piirnormi (0,50 % alates 2020. aastast) rakendamine vastavalt MARPOLi VI lisale. Nende nõuete koordineeritud ja range rakendamise tulemusena (muu hulgas Põhjamere SOx-heitkoguste kontrolli piirkonnas) ning tänu sellele, et laevade nõuetele vastavuse määr on kogu Euroopa Liidus kõrge, on vääveldioksiidireostus rannikualadel ja linnades märkimisväärselt kahanenud. Me oleme valmis ühiselt panustama MARPOLi VI lisa täitmise järelevalvesse ja nimetama Põhjamere alates 2021. aastast NOx-heitkoguste (lämmastikoksiidide heitkoguste) kontrolli piirkonnaks. Lepinguosalistel on õigus vabalt otsustada, milliseid järelevalvemeetmeid nad võtavad. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Me teame, et sätted, millega Põhjameri nimetatakse MARPOLi I ja V lisa alusel eripiirkonnaks, ei hakka kehtima enne, kui need pole nõuetekohaselt jõustatud. Selles kontekstis tunnustame Põhjamere uurijate ja prokuröride võrgustiku tegevust, millega on edendatud reostuseeskirjade ja -standardite täitmist, ning oleme nõus tegema võrgustikuga edaspidigi koostööd, tagamaks MARPOLi konventsiooni kõigi asjaomaste lisade järgimine. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Me kinnitame, et kohustume rakendama ning täitma direktiivi 2005/35/EÜ3, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostusega seotud rikkumisi (koos muudatustega), pöörates seejuures erilist tähelepanu järelevalve ja nõuete täitmise alal tehtavale koostööle, aruandekohustuste täitmisele ja reostusrikkumiste eest tõhusate karistuste (sealhulgas kriminaalkaristuste) määramisele. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Me nõustume Euroopa Parlamendi ja nõukogu laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmeid käsitleva direktiivi3 muudetud versiooni vastuvõtmisega ning kohustume vahetama teavet ja tegema koostööd, et ennetada ebaseadusliku heite sattumist merre. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Me kiidame heaks IMO uue dokumendi „Heitgaaside puhastamise süsteemist (EGCS) vette sattuva vedela heite kohta kehtestatud eeskirjade ja suuniste hindamine ja kooskõlastamine, sealhulgas tingimused ja piirkonnad“ vastuvõtmise. Tegemist on olulise vahendiga, mille abil saada paremini aru mõjust, mida skraberite / heitgaaside puhastamise süsteemide heidetav pesuvesi avaldab merekeskkonnale. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Me rõhutame vajadust koordineeritud uurimis- ja arendusprogrammide järele, tagamaks, et olemasolevate ja tulevikus tekkida võivate probleemide lahendamisel rakendataks reostusetõrjemeetmetega seoses parimat võimalikku tehnikat ja parimaid seadmeid, näiteks senisest rangematele heite-eeskirjadele vastavate kütuste kasutuselevõtu ja üha laialdasema kasutamise puhul näib vaja minevat uuenduslikke reageerimisviise. Me kinnitame, et otsuste tegemist toetatakse parimate võimalike teadmiste, meetodite ja abivahenditega. Me lähtume uurimis- ja arendustegevuse prioriteetide seadmisel Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilisest tegevuskavast. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Me oleme teadlikud merenduse juhtimise integreeritud lähenemisviisidest ning asjaomaste merendussektorite ja -organitega tehtava koostöö tugevdamise olulisusest, et muuta merede haldamine terviklikumaks, eesmärgiga saavutada merealade puhul hea keskkonnaseisund vastavalt ELi merestrateegia raamdirektiivile (3). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Me kiidame heaks„IMO tegevuskava laevadelt merre sattunud plastprügi kohta“, mille eesmärk on tõhustada olemasolevaid eeskirju ja mis käsitleb merekeskkonnas leiduva plastprügi kui suure probleemi lahendamiseks võetavaid uusi tugimeetmeid. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Me kinnitame, et kohustume tegema koostööd teiste pädevate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ja asutustega, eelkõige Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO), Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoniga (OSPAR), Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoniga (HELCOM), Vahemere piirkondliku merereostusega seotud hädaolukordadele reageerimise keskusega (REMPEC), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) ja Arktika Nõukoguga ning Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu (Lissaboni leping) ja Kopenhaageni kokkuleppe osalistega, et jagada üksteisega kogemusi ja häid tavasid ning saavutada ühised eesmärgid. |
| --- | --- |

19.

Eespool öeldut arvesse võttes ja meie visiooni ellu viima kohustudes kinnitame, et oleme valmis tegema uusi jõupingutusi, saavutamaks kokkulepitud eesmärgid ning tagamaks Põhjamerel ja sellega külgnevatel aladel tõhusam merereostuse ennetus, parem reostuseks valmisolek ja sellele kiirem reageerimine, ning oleme VASTU VÕTNUD Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskava (esitatud 1. lisas), milles on nimetatud ajavahemiku kohta kehtestatud ambitsioonikad strateegilised sihid, tegevuseesmärgid ja nende saavutamiseks vajalikud meetmed.

---

(1)  Norra ei ole Euroopa Liidu liige. Ta panustab samaväärsete riigisiseste seaduste ja nende Euroopa Liidu õigusaktide alusel, millega ta on seotud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmeks olemise kaudu.

1

(2)  Komisjoni aruanne direktiivis (EL) 2016/802 laevakütustele kehtestatud väävlinormide rakendamise ja järgimise kohta, COM(2018) 188 final, 16.4.2018.

2

(3)  Norra ei ole Euroopa Liidu liige. Ta panustab samaväärsete riigisiseste seaduste ja nende Euroopa Liidu õigusaktide alusel, millega ta on seotud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmeks olemise kaudu.

3

---

Bonni lepingu strateegiline tegevuskava

2019 – 2025

Sissejuhatus

Bonni lepingu põhisisuks on teha piirkondlikku koostööd, et ennetada Põhjamerel laevade ja avamererajatiste põhjustatud merereostust ning selle vastu võidelda; teha järelevalvet, et merereostust tuvastada ja tõrjuda; korraldada merekatastroofide ja -reostusega seotud rikkumiste järgseid puhastustöid. Kõik need tegevused põhinevad Bonni lepingu raames viiekümne aasta jooksul tehtud teaduslikul, tehnilisel ja operatiivsel tööl. Koostööd tehes on lepinguosalised kogunud oskusteavet, et tulla toime merekeskkonnale avalduvate ohtudega. Ühtlasi ollakse valmis silmitsi seisma uute ülesannetega ja tegema koostööd ka ülejäänud rahvusvahelise kogukonnaga.

Bonni leping on kõige vanem piirkondlik leping, mille valitsused on reostusjuhtumitele reageerimiseks sõlminud. Lepingu raames teevad Põhjamere ääres asuvad riigid ja Euroopa Liit koostööd, et üksteist mereõnnetustega kaasneva reostuse ning Põhjamerel sõitvate laevade ja sealsete avamererajatiste tekitatava pideva reostuse vastu võitlemisel aidata. Lepingu allkirjastasid 1969. aastal kaheksa Põhjamere ääres asuvat riiki: Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad, Norra, Rootsi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik. Leping allkirjastati mõni aeg pärast seda, kui 1967. aastal oli Cornwalli lähedal uppunud naftatanker Torrey Canyon, mille tagajärjel sattus merre 1 17  000 tonni naftat, põhjustades esimese suure Lääne-Euroopat mõjutanud reostuskatastroofi. Ent Bonni leping jõustus alles 1970. aastate lõpus, pärast seda, kui oli toimunud veel kaks suurt reostusjuhtumit: 1977. aastal Ekofiski gaasipurse ja 1978. aastal Amoco Cadizi uppumine. Sellest ajast saadik on leping toiminud tõhusalt. 1983. aastal lepingut pikendati ja sellesse kaasati ka muud kahjulikud ained, 1987. aastal lisati järelevalvealast koostööd reguleerivad sätted. Leping laienes veelgi 2010. aastal, kui sellega ühines Iirimaa ning lepingu kohaldamisala hakkas hõlmama nii Iiri mereala kui ka sellega seotud Norra ja Ühendkuningriigi mereala.

Kuigi naftareostusõnnetuste arv on Euroopa vetes vähenenud, tuleb suuri reostusjuhtumeid (sellised juhtumid, mille korral merre satub enam kui 20  000 tonni naftat) aeg-ajalt siiski ette. Suurim osa igal aastal ookeanisse jõudvast naftast tuleneb maismaalt lähtuvast heitest, ent ka naftareostusõnnetused on endiselt oluline reostuse allikas, moodustades umbes 10–15 protsenti igal aastal üle kogu maailma ookeanisse sattuvast naftast.

Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilise tegevuskava eesmärk on aidata kaasa Bonni lepingu rakendamisele, et panustada merereostuse ennetamisse ja olla valmis tulevikus esineda võivateks raskusteks, näiteks energia ja loodusvarade turgudel ilmnevaks paradigma vahetuseks, 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppes nimetatud keskkonnamuutusteks ning mereruumi planeerimisele avaldatavaks surveks, millega võivad merekeskkonnale kaasneda muud ohud. Arvestades neid arengusuundi ja asjaolu, et naftaõnnetuste arv on viimase 30 aasta jooksul Euroopa vetes märkimisväärselt kahanenud, peavad naftaleketele reageerimise üksused oma fookusala laiendama ja hakkama pöörama tähelepanu mis tahes merereostusele, mida saab mõõta ja/või eemaldada. Bonni lepingu uus oluline katsumus, mis on SWOT-analüüsiga kindlaks tehtud, on õhusaaste, mis mõjutab suure rahvastikutihedusega rannikupiirkonna ökosüsteeme ja sealsete elanike tervist (MARPOLi VI lisa).

Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilist tegevuskava rakendavad lepinguosalised järgmiselt:

| — | korraldavad oma vastutusalasse kuuluvates piirkondades järelevalvet, et teha kindlaks merereostusega seotud ohte ning mere kohal kulgeva lennuliikluse põhjustatud reostust, muu hulgas koordineerivad õhu- ja satelliitseiret; |
| --- | --- |

—

korraldavad oma vastutusalasse kuuluvates piirkondades järelevalvet, et teha kindlaks merereostusega seotud ohte ning mere kohal kulgeva lennuliikluse põhjustatud reostust, muu hulgas koordineerivad õhu- ja satelliitseiret;

| — | hoiatavad üksteist nimetatud ohtude eest; |
| --- | --- |

—

hoiatavad üksteist nimetatud ohtude eest;

| — | võtavad ühiseid meetmeid, et üksteisele toetuda ning tagada reostuse ennetamise ja kõrvaldamisega seoses vajalike standardite järgimine; |
| --- | --- |

—

võtavad ühiseid meetmeid, et üksteisele toetuda ning tagada reostuse ennetamise ja kõrvaldamisega seoses vajalike standardite järgimine;

| — | võtavad ühiseid koordineeritud meetmeid, et teha järelevalvet õigusnormidele vastavuse üle ja täita MARPOLi VI lisa nõudeid; |
| --- | --- |

—

võtavad ühiseid koordineeritud meetmeid, et teha järelevalvet õigusnormidele vastavuse üle ja täita MARPOLi VI lisa nõudeid;

| — | aitavad üksteist (kui neilt seda palutakse) reostusetõrjel; |
| --- | --- |

—

aitavad üksteist (kui neilt seda palutakse) reostusetõrjel;

| — | jagavad üksteisega teadus- ja arendustegevuse tulemusi ning häid tavasid, ja |
| --- | --- |

—

jagavad üksteisega teadus- ja arendustegevuse tulemusi ning häid tavasid, ja

| — | korraldavad ühisõppusi. |
| --- | --- |

—

korraldavad ühisõppusi.

Visioon

Bonni lepingu visioon on

puhtam Põhjameri, kus ei esineks meresõidu ja muu merendustegevuse põhjustatud juhuslikku ja ebaseaduslikku reostust

Põhjameri on mitmekülgsete ja produktiivsete ökosüsteemide asupaik ning sel on väga oluline osa miljonite inimeste igapäevaelus. Osa Põhjamerd on üks maailma tihedaima laevaliiklusega piirkondi. Seepärast püütakse Bonni lepinguga vähendada võimalikult palju meresõidu ja muu merendustegevuse põhjustatud juhusliku ja ebaseadusliku reostuse ohtu.

Selle visiooni elluviimiseks on Bonni lepingu raames lepitud kokku järgmistes strateegilistes sihtides:

| a) | tuvastada Bonni lepingu kohaldamisalasse kuuluvaid, merendussektoris esile kerkivaid ja merekeskkonda mõjutavaid probleeme ning neid lahendada;
  leida ja hinnata avanevaid võimalusi, vähendamaks merekeskkonna puhul esinevaid ohte, kasutades seejuures parimat võimalikku tehnikat ja järgides parimaid keskkonnatavasid;
  leida ja hinnata uusi seireviise, mille puhul kasutataks parimat võimalikku tehnikat ja järgitaks parimaid keskkonnatavasid;
  reageerida asjakohaselt uutele merekeskkonna puhul tuvastatud ohtudele, võttes arvesse reostuse vastu võitlemisega seotud operatiivsete, tehniliste ja teaduslike küsimustega tegeleva töörühma (OTSOPA) soovitusi, ja
  kasutada täiel määral ära BE-AWARE’i projekte I ja II, et teha kindlaks kõige tõhusamad meetmed, mille abil tulevikus tekkida võivaid ohte vähendada ja neile tõhusamalt reageerida. |
| --- | --- |

a)

tuvastada Bonni lepingu kohaldamisalasse kuuluvaid, merendussektoris esile kerkivaid ja merekeskkonda mõjutavaid probleeme ning neid lahendada;

leida ja hinnata avanevaid võimalusi, vähendamaks merekeskkonna puhul esinevaid ohte, kasutades seejuures parimat võimalikku tehnikat ja järgides parimaid keskkonnatavasid;

leida ja hinnata uusi seireviise, mille puhul kasutataks parimat võimalikku tehnikat ja järgitaks parimaid keskkonnatavasid;

reageerida asjakohaselt uutele merekeskkonna puhul tuvastatud ohtudele, võttes arvesse reostuse vastu võitlemisega seotud operatiivsete, tehniliste ja teaduslike küsimustega tegeleva töörühma (OTSOPA) soovitusi, ja

kasutada täiel määral ära BE-AWARE’i projekte I ja II, et teha kindlaks kõige tõhusamad meetmed, mille abil tulevikus tekkida võivaid ohte vähendada ja neile tõhusamalt reageerida.

Strateegilised sihid

A.   Ebaseadusliku ja juhusliku reostuse ennetamine koostöö tegemise ning rahvusvaheliste merereostuseeskirjade ja -standardite, sealhulgas MARPOLi lisade ühise järgimise kaudu

Hoolimata mitmesugustest viimastel aastatel võetud meetmetest, kujutab ebaseaduslik ja juhuslik reostus Põhjamerel suurt ohtu. Tulemuslik ja tõhus koostöö on peamine moodus merekeskkonna kaitsmiseks.

Rahvusvahelised merereostuseeskirjad pärinevad 1973. aasta rahvusvahelisest laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioonist (MARPOL), mida ajakohastati 1978. aastal. MARPOLi konventsiooni koostas Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ning selle eesmärk on ennetada ja minimeerida laevade põhjustatavat reostust - nii juhuslikku kui ka tavatoimingute käigus tekkivat - järgmise kuue merereostust käsitleva tehnilise lisaga (vt I lisa, „MARPOLi I–VI lisa kehtivad tekstid“).

I lisa. Naftareostuse vältimise reeglid

II lisa. Mahtlastina veetavate kahjulike vedelainete põhjustatava reostuse vältimise reeglid

III lisa. Pakendatud kahjulike ainete mereveost tuleneva reostuse vältimise reeglid

IV lisa. Laevade põhjustatava reoveereostuse vältimise reeglid

V lisa. Laevade põhjustatava prügireostuse vältimise reeglid

VI lisa. Laevade põhjustatava õhusaaste vältimise reeglid

MARPOLi konventsiooni lisade rakendamiseks ja täitmiseks tuleb kehtestada ühtsed ja koordineeritud vastavuskontrolli meetmed, eelkõige tuleb tähelepanu pöörata MARPOLi VI lisaga Põhjamere heitkoguste kontrolli piirkonnas väävel- ja lämmastikoksiidide kohta kehtestatud nõuetele, aga ka väljaspool SOx-heitkoguste kontrolli piirkonda sõitvate laevade puhul 2020. aastal jõustuvale üleilmsele väävliheite piirnormile.

B.   Õnnetusteks valmisoleku tõhustamine

C.   Optimaalse reageerimisvõime korraldamine

Hoolimata kõigist jõupingutustest suurendada mereohutust, jääb alati püsima oht, et midagi juhtub. Üha tihedam meretransport ning ohtlike ja kahjulike ainete vedu suurendavad merekeskkonna ohustatust. Lepinguosalised on paigutanud märkimisväärses koguses ressursse piisava reageerimisvõime tagamisse. Selleks, et parandada tõhusust veelgi (mitte üksnes rahalises mõttes), peaks reageerimisvõime edasine täiustamine põhinema riskide hindamisel, puudujääkide analüüsimisel ning piirkondlikel ja allpiirkondlikel meetmetel. Vaja läheb koordineeritud uurimis- ja arendusprogramme, tagamaks, et reostusevastaste meetmete võtmisel rakendataks parimat võimalikku tehnikat ja parimaid seadmeid.

Strateegiliste sihtide saavutamiseks on Bonni lepingu raames lepitud kokku järgmistes tegevuseesmärkides.

Tegevuseesmärgid

Strateegilise sihiga A (ennetus) seotud tegevuseesmärgid

| A.I | Tagada Põhjamerel Bonni lepingust tulenevates tsoonides piisav järelevalve meresõidu ja merendustegevuse üle ning tõhus aruandlus järelevalve tulemuste kohta. |
| --- | --- |

A.I

Tagada Põhjamerel Bonni lepingust tulenevates tsoonides piisav järelevalve meresõidu ja merendustegevuse üle ning tõhus aruandlus järelevalve tulemuste kohta.

| A.II | Jagada juhtkonnale ja lennumeeskonnale ajakohast teavet Bonni lepingu reguleerimisalas tehtavate reostusetõrjelendude kavandamise ja sooritamise kohta. |
| --- | --- |

A.II

Jagada juhtkonnale ja lennumeeskonnale ajakohast teavet Bonni lepingu reguleerimisalas tehtavate reostusetõrjelendude kavandamise ja sooritamise kohta.

| A.III | Võtta ühiseid vastavuskontrolli meetmeid, mille abil teha järelevalvet MARPOLi lisade järgimise üle. |
| --- | --- |

A.III

Võtta ühiseid vastavuskontrolli meetmeid, mille abil teha järelevalvet MARPOLi lisade järgimise üle.

| A.IV | Tagada Põhjamerel esinevate reostusjuhtumite korral tõhus tõendite kogumine ning teha merereostusreeglite ja -standardite täitmise alal tihedat koostööd uurijate ja prokuröridega. |
| --- | --- |

A.IV

Tagada Põhjamerel esinevate reostusjuhtumite korral tõhus tõendite kogumine ning teha merereostusreeglite ja -standardite täitmise alal tihedat koostööd uurijate ja prokuröridega.

| A.V | Edastada teavet ebaseadusliku ja juhusliku reostuse ennetamise kohta nii laiemale avalikkusele kui ka spetsialistidele. |
| --- | --- |

A.V

Edastada teavet ebaseadusliku ja juhusliku reostuse ennetamise kohta nii laiemale avalikkusele kui ka spetsialistidele.

Strateegilise sihiga B (valmisolek) seotud tegevuseesmärgid

| B.I | Kujundada ühine arusaam, kuidas reageerida merel esinevatele hädaolukordadele, ning tagada teadlikkus riiklikest erandolukorras rakendatavatest süsteemidest ja strateegiatest. |
| --- | --- |

B.I

Kujundada ühine arusaam, kuidas reageerida merel esinevatele hädaolukordadele, ning tagada teadlikkus riiklikest erandolukorras rakendatavatest süsteemidest ja strateegiatest.

| B.II | Tagada reageerimisüksuse piisav väljaõpe, teha koostööd teiste lepinguosaliste reageerimisüksustega ja suurendada valmisolekut rahvusvahelisteks reostusetõrjeoperatsioonideks. |
| --- | --- |

B.II

Tagada reageerimisüksuse piisav väljaõpe, teha koostööd teiste lepinguosaliste reageerimisüksustega ja suurendada valmisolekut rahvusvahelisteks reostusetõrjeoperatsioonideks.

| B.III | Merekeskkonna kaitsmiseks tagada, et lepinguosaliste reageerimismeede oleks õigesti formuleeritud ja et prioriteetide seadmisel lähtutaks kõige asjakohasematest põhimõtetest. |
| --- | --- |

B.III

Merekeskkonna kaitsmiseks tagada, et lepinguosaliste reageerimismeede oleks õigesti formuleeritud ja et prioriteetide seadmisel lähtutaks kõige asjakohasematest põhimõtetest.

| B.IV | Teha koostööd nii rahvusvaheliste ja Euroopa-siseste organisatsioonidega kui ka naabruses asuvate merepiirkondadega, et tekiks sünergia ja välditaks dubleerimist. |
| --- | --- |

B.IV

Teha koostööd nii rahvusvaheliste ja Euroopa-siseste organisatsioonidega kui ka naabruses asuvate merepiirkondadega, et tekiks sünergia ja välditaks dubleerimist.

Strateegilise sihiga C (reageerimine) seotud tegevuseesmärgid

| C.I | Parimate tavade edasiarendamise võimaldamiseks tagada, et lepinguosalised oleksid täpselt teadlikud, kuidas teised reostusjuhtumite korral toimivad. |
| --- | --- |

C.I

Parimate tavade edasiarendamise võimaldamiseks tagada, et lepinguosalised oleksid täpselt teadlikud, kuidas teised reostusjuhtumite korral toimivad.

| C.II | Hallata ja ajakohastada ühiseid lähenemisviise, millega reostusjuhtumitele reageeritakse, ning panustada sobivate reageerimisstrateegiate täiustamisse ja neist ühise arusaamise kujundamisse. |
| --- | --- |

C.II

Hallata ja ajakohastada ühiseid lähenemisviise, millega reostusjuhtumitele reageeritakse, ning panustada sobivate reageerimisstrateegiate täiustamisse ja neist ühise arusaamise kujundamisse.

| C.III | Edendada koordineeritud uurimis- ja arendusprogramme, mis on seotud tõrjetehnika, -seadmete ja muude operatiivsete vahenditega. |
| --- | --- |

C.III

Edendada koordineeritud uurimis- ja arendusprogramme, mis on seotud tõrjetehnika, -seadmete ja muude operatiivsete vahenditega.

| C.IV | Tagada, et Kirde-Atlandi piirkonnas leiduks reostusele reageerimiseks piisavalt ressursse, lähtudes seejuures piirkondliku riskihindamise tulemustest. |
| --- | --- |

C.IV

Tagada, et Kirde-Atlandi piirkonnas leiduks reostusele reageerimiseks piisavalt ressursse, lähtudes seejuures piirkondliku riskihindamise tulemustest.

Meetmed

Visiooni elluviimiseks ning strateegiliste sihtide ja tegevuseesmärkide saavutamiseks on Bonni lepingu 2019.–2025. aasta strateegilises tegevuskavas ette nähtud konkreetsed mõõdetavate tulemustega meetmed ja realistlikud ootused, mis aitaksid suunata lepinguosaliste tööd. Bonni lepingu strateegiline tegevuskava tunnustab vajadust hoida alal juba välja kujunenud süsteeme ja jätkata käsilolevat tööd, jättes lepingu tegevusliku laadi muutmata. Samas rõhutatakse võimalusi, kuidas neid jõupingutusi soodustada ja uusi suundi leida.

Bonni lepingu raames on lepitud kokku järgmistes meetmetes.

Strateegilise sihiga A (ennetus) seotud meetmed

| A.1 | Teostada õhu- ja satelliitseireoperatsioone, sealhulgas riigisiseseid ja piirkondlikke lende ning ülevaatelende ja laiaulatuslikke koordineeritud reostuskontrolli operatsioonlende (nii ühe- kui ka mitmepäevaseid), et tuvastada nafta ja muude kahjulike ainete lekkeid ning neid uurida, nende kohta tõendeid koguda ja nende üle järelevalvet teha. |
| --- | --- |

A.1

Teostada õhu- ja satelliitseireoperatsioone, sealhulgas riigisiseseid ja piirkondlikke lende ning ülevaatelende ja laiaulatuslikke koordineeritud reostuskontrolli operatsioonlende (nii ühe- kui ka mitmepäevaseid), et tuvastada nafta ja muude kahjulike ainete lekkeid ning neid uurida, nende kohta tõendeid koguda ja nende üle järelevalvet teha.

| A.2 | Hallata tõhusat standardiseeritud aruandesüsteemi ja teavitada selle vahendusel reostusest nii Bonni lepingu osalisi kui ka IMOd ja komisjoni vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust. |
| --- | --- |

A.2

Hallata tõhusat standardiseeritud aruandesüsteemi ja teavitada selle vahendusel reostusest nii Bonni lepingu osalisi kui ka IMOd ja komisjoni vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust.

| A.3 | Koostöös Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga kasutada optimaalselt ära satelliidipilte ning uusimaid saavutusi ülisuurel kõrgusel liikuvate pseudosatelliitide (HAPS) ja kaugjuhitava õhusõiduki süsteemide (RPA-süsteemid) vallas, mida Põhjamere ääres asuvatel riikidel on võimalik kasutada, ning luua reostuse tuvastamise parandamiseks ühtne süsteem kogu Põhjamere ulatuses. |
| --- | --- |

A.3

Koostöös Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga kasutada optimaalselt ära satelliidipilte ning uusimaid saavutusi ülisuurel kõrgusel liikuvate pseudosatelliitide (HAPS) ja kaugjuhitava õhusõiduki süsteemide (RPA-süsteemid) vallas, mida Põhjamere ääres asuvatel riikidel on võimalik kasutada, ning luua reostuse tuvastamise parandamiseks ühtne süsteem kogu Põhjamere ulatuses.

| A.4 | Tugevdada koostööd MARPOLi V lisas esitatud nõuete rikkumise tuvastamisel ja lisa täitmisel. V |
| --- | --- |

A.4

Tugevdada koostööd MARPOLi V lisas esitatud nõuete rikkumise tuvastamisel ja lisa täitmisel. V

| A.5 | Tugevdada koostööd MARPOLi VI lisas esitatud nõuete rikkumise tuvastamisel ja lisa täitmisel, sealhulgas sadamariigi kontrolli rakendamise kaudu, aga ka täiustatud vastavuskontrolli vahendeid kasutades ja võetud meetmete tulemusi ühistes infosüsteemides (näiteks Thetis-EU) jagades. |
| --- | --- |

A.5

Tugevdada koostööd MARPOLi VI lisas esitatud nõuete rikkumise tuvastamisel ja lisa täitmisel, sealhulgas sadamariigi kontrolli rakendamise kaudu, aga ka täiustatud vastavuskontrolli vahendeid kasutades ja võetud meetmete tulemusi ühistes infosüsteemides (näiteks Thetis-EU) jagades.

| A.6 | Hallata ja ajakohastada õhumeetmete käsiraamatut (Aerial Operations Handbook) ja BAOAC (Bonn Agreement Oil Appearance Code) atlast. |
| --- | --- |

A.6

Hallata ja ajakohastada õhumeetmete käsiraamatut (Aerial Operations Handbook) ja BAOAC (Bonn Agreement Oil Appearance Code) atlast.

| A.7 | Koostöös uurijaid ja prokuröre koondava Põhjamere võrgustikuga hallata ja ajakohastada naftareostusrikkumisi käsitlevat Põhjamere käsiraamatut (North Sea Manual on Maritime Oil Pollution Offences). |
| --- | --- |

A.7

Koostöös uurijaid ja prokuröre koondava Põhjamere võrgustikuga hallata ja ajakohastada naftareostusrikkumisi käsitlevat Põhjamere käsiraamatut (North Sea Manual on Maritime Oil Pollution Offences).

| A.8 | Teha ekspertidest koosneva naftalekete tuvastamise võrgustiku OSINet kaudu koostööd, muu hulgas teostada laborite interkalibreerimist ja arendada edasi ühiseid naftalekke tuvastamise meetodeid. |
| --- | --- |

A.8

Teha ekspertidest koosneva naftalekete tuvastamise võrgustiku OSINet kaudu koostööd, muu hulgas teostada laborite interkalibreerimist ja arendada edasi ühiseid naftalekke tuvastamise meetodeid.

| A.9 | Tugevdada koostööd uurijate ja prokuröridega:





  a) | 2022. aastaks – uurijaid ja prokuröre koondava Põhjamere võrgustikuga kootööd tehes leida võimalusi merereostusrikkumistes süüdimõistmiste avalikuks kajastamiseks; |
| --- | --- | --- |

A.9

a)

2022. aastaks – uurijaid ja prokuröre koondava Põhjamere võrgustikuga kootööd tehes leida võimalusi merereostusrikkumistes süüdimõistmiste avalikuks kajastamiseks;

| b) | 2025. aastaks – uurijaid ja prokuröre koondava Põhjamere võrgustikuga koostööd tehes kehtestada tegevuskord, kuidas saaks avalikkusele kättesaadavaks teha asjaomaste laevandusettevõtete ja laevaoperaatorfirmade keskkonnatulemused. |
| --- | --- |

b)

2025. aastaks – uurijaid ja prokuröre koondava Põhjamere võrgustikuga koostööd tehes kehtestada tegevuskord, kuidas saaks avalikkusele kättesaadavaks teha asjaomaste laevandusettevõtete ja laevaoperaatorfirmade keskkonnatulemused.

| A.10 | Teha koostööd IMOga, et selgitada välja võimalused, kuidas Bonni lepingu raames saaks panustada MARPOLi VI lisa nõuete täitmisse, võttes arvesse IMO viimaseid suundumusi seoses 2020. aastal kehtima hakkava üleilmse väävlipiiranguga (näiteks sadamariigi tugevama kontrollisüsteemi rakendamine, aga ka selliste põlemisprotsessides kasutatavate kütuste veo keelamine, mille väävlisisaldus on suurem kui 0,50 %). |
| --- | --- |

A.10

Teha koostööd IMOga, et selgitada välja võimalused, kuidas Bonni lepingu raames saaks panustada MARPOLi VI lisa nõuete täitmisse, võttes arvesse IMO viimaseid suundumusi seoses 2020. aastal kehtima hakkava üleilmse väävlipiiranguga (näiteks sadamariigi tugevama kontrollisüsteemi rakendamine, aga ka selliste põlemisprotsessides kasutatavate kütuste veo keelamine, mille väävlisisaldus on suurem kui 0,50 %).

| A.11 | Toetada IMO rahvusvahelise merekeskkonnakaitse komitee (MEPC) tegevust, et vaadata üle MARPOLi II lisas esitatud suure viskoossusega ja tahkuvate ainete heitetingimused. |
| --- | --- |

A.11

Toetada IMO rahvusvahelise merekeskkonnakaitse komitee (MEPC) tegevust, et vaadata üle MARPOLi II lisas esitatud suure viskoossusega ja tahkuvate ainete heitetingimused.

| A.12 | Hallata ja ajakohastada Bonni lepingu veebisaiti ning levitada elektroonilisi väljaandeid (sealhulgas juhendeid, käsiraamatuid ja aruandeid). |
| --- | --- |

A.12

Hallata ja ajakohastada Bonni lepingu veebisaiti ning levitada elektroonilisi väljaandeid (sealhulgas juhendeid, käsiraamatuid ja aruandeid).

| A.13 | Toetada/edendada BE-AWARE’i projektide ennetusmeetmetega seotud soovituste andmist. |
| --- | --- |

A.13

Toetada/edendada BE-AWARE’i projektide ennetusmeetmetega seotud soovituste andmist.

Strateegilise sihiga B (valmisolek) seotud meetmed

| B.1 | Hallata ja ajakohastada Bonni lepingu reostusetõrjejuhendi peatükke, et need vastaksid vajadustele. |
| --- | --- |

B.1

Hallata ja ajakohastada Bonni lepingu reostusetõrjejuhendi peatükke, et need vastaksid vajadustele.

| B.2 | Soodustada teabevahetust võimalike reostust tekitavate vrakkide kohta ja edendada riiklike andmebaaside arendamist. |
| --- | --- |

B.2

Soodustada teabevahetust võimalike reostust tekitavate vrakkide kohta ja edendada riiklike andmebaaside arendamist.

| B.3 | Planeerida ja ellu viia piirkondlikke ja allpiirkondlikke õppusi ja koolitusi. |
| --- | --- |

B.3

Planeerida ja ellu viia piirkondlikke ja allpiirkondlikke õppusi ja koolitusi.

| B.4 | Aidata kaasa riiklike keskkonnanõustamissüsteemide arendamisele ja nendega seotud teabevahetusele. |
| --- | --- |

B.4

Aidata kaasa riiklike keskkonnanõustamissüsteemide arendamisele ja nendega seotud teabevahetusele.

| B.5 | Hallata teabevahetust teiste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (UCPM), Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA), Arktika Nõukogu hädaolukordade ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise töörühma (EPPR), Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoni (HELCOM), Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO), Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoni (OSPARi komisjon), Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu (Lissaboni leping) osaliste ja Vahemere piirkondliku merereostusega seotud hädaolukordadele reageerimise keskusega (REMPEC), võttes osa sekretariaatidevahelistest kohtumistest, ning vajaduse korral koostööd tugevdada, näiteks ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) juhendi täiustamise alal. |
| --- | --- |

B.5

Hallata teabevahetust teiste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (UCPM), Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA), Arktika Nõukogu hädaolukordade ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise töörühma (EPPR), Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoni (HELCOM), Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO), Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoni (OSPARi komisjon), Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu (Lissaboni leping) osaliste ja Vahemere piirkondliku merereostusega seotud hädaolukordadele reageerimise keskusega (REMPEC), võttes osa sekretariaatidevahelistest kohtumistest, ning vajaduse korral koostööd tugevdada, näiteks ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) juhendi täiustamise alal.

| B.6 | Tugevdada koostööd Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoniga (OSPARi komisjon) ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis on seotud merekeskkonna kaitsmisega reostuse ja avamererajatiste eest. |
| --- | --- |

B.6

Tugevdada koostööd Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoniga (OSPARi komisjon) ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis on seotud merekeskkonna kaitsmisega reostuse ja avamererajatiste eest.

| B.7 | Töötada välja ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) strateegia ning sellest lähtudes teha koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks HELCOMi, EMSA ja tehnilise nõuanderühmaga, et rakendada ohtlike ja kahjulike ainete puhul reostuseks valmisoleku, reostusele reageerimise ja sellega seotud koostöö põhimõtteid. |
| --- | --- |

B.7

Töötada välja ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) strateegia ning sellest lähtudes teha koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks HELCOMi, EMSA ja tehnilise nõuanderühmaga, et rakendada ohtlike ja kahjulike ainete puhul reostuseks valmisoleku, reostusele reageerimise ja sellega seotud koostöö põhimõtteid.

| B.8 | Koostöös IMOga selgitada välja, kuidas tugevdada Bonni lepingu raames rahvusvahelise OPRC-HNS-protokolli rakendamist. |
| --- | --- |

B.8

Koostöös IMOga selgitada välja, kuidas tugevdada Bonni lepingu raames rahvusvahelise OPRC-HNS-protokolli rakendamist.

| B.9 | Jätkata keskkonnaalasele riskianalüüsile tuginedes reageerimisvõime parandamist, et olla kursis muutuvate merendusvaldkonna ohtudega. |
| --- | --- |

B.9

Jätkata keskkonnaalasele riskianalüüsile tuginedes reageerimisvõime parandamist, et olla kursis muutuvate merendusvaldkonna ohtudega.

Strateegilise sihiga C (reageerimine) seotud meetmed

| C.1 | Hallata reostusjuhtumite teabesüsteemi (aruandlus, omandatud teadmised). |
| --- | --- |

C.1

Hallata reostusjuhtumite teabesüsteemi (aruandlus, omandatud teadmised).

| C.2 | Hallata ja ajakohastada ühiseid mereõnnetustele reageerimise plaane (DENGERNETHi plaan, MANCHEPLAN, neljapoolse tsooni plaan, NorBriti plaan [Biskaia lahe plaan]). |
| --- | --- |

C.2

Hallata ja ajakohastada ühiseid mereõnnetustele reageerimise plaane (DENGERNETHi plaan, MANCHEPLAN, neljapoolse tsooni plaan, NorBriti plaan [Biskaia lahe plaan]).

| C.3 | Tugevdada ühiseid elusloodusega seotud reageerimismeetmeid, muu hulgas teha kindlaks selle valdkonna parimad tavad ja teavitada tehtud tööst avalikkust. |
| --- | --- |

C.3

Tugevdada ühiseid elusloodusega seotud reageerimismeetmeid, muu hulgas teha kindlaks selle valdkonna parimad tavad ja teavitada tehtud tööst avalikkust.

| C.4 | Jagada avamere tuuleparkides reostusetõrje käigus omandatud teadmisi. |
| --- | --- |

C.4

Jagada avamere tuuleparkides reostusetõrje käigus omandatud teadmisi.

| C.5 | Suurendada maismaal võetavate tõrjemeetmete seotust ja koordineeritust. |
| --- | --- |

C.5

Suurendada maismaal võetavate tõrjemeetmete seotust ja koordineeritust.

| C.6 | Edendada uurimis- ja arendustegevust ning teabevahetust tõrjetehnika, -seadmete ja muude vahendite vallas, eelkõige pöörata tähelepanu integreeritud seiresensoritele ja sellisele tehnikale, mille abil reageerida õnnetusjuhtumitele öösel, halva nähtavuse ja kehvade ilmaolude korral, samuti sellisele tehnikale, millega otsida merel kadunud aluseid ja neid tagasi kaldale tuua ning reageerida rasketele nafta ja kemikaalidega ning uue põlvkonna kütustega seotud õnnetustele. |
| --- | --- |

C.6

Edendada uurimis- ja arendustegevust ning teabevahetust tõrjetehnika, -seadmete ja muude vahendite vallas, eelkõige pöörata tähelepanu integreeritud seiresensoritele ja sellisele tehnikale, mille abil reageerida õnnetusjuhtumitele öösel, halva nähtavuse ja kehvade ilmaolude korral, samuti sellisele tehnikale, millega otsida merel kadunud aluseid ja neid tagasi kaldale tuua ning reageerida rasketele nafta ja kemikaalidega ning uue põlvkonna kütustega seotud õnnetustele.

| C.7 | koostada ajavahemikuks 2019–2022 ettepanek uue põlvkonna kütuseid käsitleva ühise teadusuuringu kohta. |
| --- | --- |

C.7

koostada ajavahemikuks 2019–2022 ettepanek uue põlvkonna kütuseid käsitleva ühise teadusuuringu kohta.

| C.8 | Soodustada teabevahetust riiklike riskihindamissüsteemide ja hädaolukorras pukseerimise süsteemide kohta. |
| --- | --- |

C.8

Soodustada teabevahetust riiklike riskihindamissüsteemide ja hädaolukorras pukseerimise süsteemide kohta.

---

1. lisand

Strateegilise sihiga A (ennetus) seotud ülesanded 1–18

| Ülesanne | Strateegiline


  meede | Kirjeldus | Tähtaeg | Eestvedaja | Hetkeseis | Staatus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| 1 | A.1 | Teostada õhu- ja satelliitseireoperatsioone, sealhulgas riigisiseseid ja piirkondlikke lende ning ülevaatelende ja laiaulatuslikke koordineeritud reostuskontrolli operatsioonlende (nii ühe- kui ka mitmepäevaseid), et tuvastada nafta ja muude kahjulike ainete lekkeid ning neid uurida, nende kohta tõendeid koguda ja nende üle järelevalvet teha, võttes seejuures arvesse strateegilisi järelevalvevajadusi | Meetmeid võetakse aasta ringi | Lepinguosaline | | Käimasolev |
| 2 | A.1 | Tagada õhuseire katvus ja tõhusus ning analüüsida strateegiliselt seirevajadusi, hinnates selleks muu hulgas andmekogusid, mis sisaldavad teavet nafta ja muude ainetega seotud reostusjuhtumite kohta | | Lepinguosaline | CleanSeaNet – EMSA
  Kalapüük – Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)
  Madalmaad – ülesande juht koos lepinguosalisega
  Madalmaad – koostada eelnõu ja edastada see delegatsiooni juhtidele
  Belgia – MARPOLi VI lisa | |
| 3 | A.3


  A.4


  A.5 | Kaaluda Bonni lepingu reguleerimisalas tehtavate seireoperatsioonide kohta miinimumsoovituste andmist ja oodatavate tulemuste selgitamist (MARPOLi VI lisa, kaugjuhitava õhusõiduki süsteemid) | | EL (võimalused mereseire sujuvamaks muutmiseks, näiteks kalapüügi ja reostusega seoses)
  Belgia – kaasjuht (VI lisa)
  EL – droonid | MARPOLi VI lisa arutelud said alguse OTSOPA 19 kohtumisel
  EMSA hakkas pakkuma RPA-süsteemi teenust | Käimasolev |
| 4 | A.2 | Tagada tõhus seire ja aruandluse standard, kasutades sobivat süsteemi, mille abil tuvastatud reostusest teavitada | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Lepinguosaline | | Käimasolev |
| 5 | A.3 | Koostöös EMSAga kasutada optimaalselt ära satelliidipilte (näiteks CleanSeaNeti kaudu saaduid), et kontrollida õhuseire kaudu tuvastatud võimaliku reostuse esmast hoiatust


  ja | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Lepinguosaline | | Käimasolev |
| 6 | A.3 | Teavitada ülisuurel kõrgusel liikuvate pseudosatelliitidega (HAPS) ja kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemidega (RPA-süsteem) seotud arengust ning selles vallas saavutatut ära kasutada | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Lepinguosaline | EL/EMSA – HAPS ja RPA-süsteem | Käimasolev |
| | | | | | | |
| 8 | A.13 | Toetada/edendada liikluseraldusskeemide rakendamist ning juhtida riskijuhtimise eest vastutavate asutuste tähelepanu muudele laevaliiklusteenustega, tuuleparkides rakendatava automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) ja e-navigatsiooniga seotud BE-AWARE’i soovitustele | Käimasolev | Lepinguosaline | Iirimaa, Norra ja Madalmaad on korraldanud õpikodasid | Meetmete võtmise eest vastutavad eri riigisisesed asutused |
| 9 | A.6


  B.I | Hallata ja ajakohastada õhumeetmete käsiraamatut | Kord aastas OTSOPA raames | Norra ja lepinguosaline | | Käimasolev |
| 10 | A.6


  B.I | Hallata Bonni lepingu veebisaidi uuendamise käigus lennumeeskonnale ja ekspertidele suunatud Bonni lepingu nafta välisilme kategooriate (BAOAC) veebiversiooni, sealhulgas fotoatlast | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Prantsusmaa ja lepinguosaline | | Käimasolev |
| 11 | A.4


  A.5


  A.10 | Tugevdada ja laiendada MARPOLi lisadega seotud rikkumiste tuvastamiseks ja jälgimiseks tehtavat koostööd, panustada lisade täitmise tagamisse ning teha koostöö IMOga | Käimasolev | Lepinguosaline / uurijaid ja prokuröre koondav Põhjamere võrgustik / sekretariaat | | Käimasolev |
| 12 | A.5


  A.10 | Kaaluda ühise tehnilise strateegia ja operatiivse lähenemisviisi arendamist NOx- ja SOx-heitkoguste kohta kehtestatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks | | Belgia, Taani (kinnitamisel), Prantsusmaa
  Madalmaad? EMSA (kinnitamisel) | | Uus |
| 13 | A.7


  A.9 | Tugevdada koostööd uurijaid ja prokuröre koondava Põhjamere võrgustikuga ning teha üheskoos järgmist:


  a.
  hallata ja ajakohastada Põhjamere naftareostusrikkumisi käsitlevat juhendit;


  b.
  korraldada ühistel huvidel põhinevaid õpikodasid;


  c.
  vajaduse korral aidata avalikustada süüdimõistmisi ning koostada laevaettevõtete keskkonnamõju kajastavaid aruandeid | | Madalmaad/sekretariaat | Võimalikud aruteluteemad 2019.–2025. aastaks:
  ohtlikud ja kahjulikud ained (HNS)
  mereprügi | Käimasolev |
| 14 | A.8 | Jätkata OSINETi tegevusi järgmistel põhjustel:


  a.
  suurendada asjaomaste laborite teadmisi ja kogemusi naftalekete kriminalistika vallas, muu hulgas interkalibreerimise kaudu; ja


  b.
  ajakohastada või töötada välja vastavaid analüütilisi protseduure ja standardmeetodeid, sealhulgas merel naftaproovide võtmiseks | | Saksamaa/OSINET | | Käimasolev |
| 15 | A.12


  B.1 | Hallata ja ajakohastada Bonni lepingu veebisaiti ning levitada elektroonilisi väljaandeid (sealhulgas juhendeid, käsiraamatuid ja aruandeid) | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Sekretariaat/lepinguosaline | Sekretariaadil tuleb uurida otsuste/meetmete allika säilitamise võimalikkust | Käimasolev |
| | | | | | | |
| 17. | A.2 | Vaadata üle olemasolevad soovitused teavitamise kohta ja teha vajaduse korral asjakohased muudatused | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Lepinguosaline | | Uus |
| 18 | A.12 | Rakendada Bonni lepingu teabevahetusstrateegiat | | Sekretariaat | | Käimasolev |

Ülesanne

Strateegiline

meede

Kirjeldus

Tähtaeg

Eestvedaja

Hetkeseis

Staatus

1

A.1

Teostada õhu- ja satelliitseireoperatsioone, sealhulgas riigisiseseid ja piirkondlikke lende ning ülevaatelende ja laiaulatuslikke koordineeritud reostuskontrolli operatsioonlende (nii ühe- kui ka mitmepäevaseid), et tuvastada nafta ja muude kahjulike ainete lekkeid ning neid uurida, nende kohta tõendeid koguda ja nende üle järelevalvet teha, võttes seejuures arvesse strateegilisi järelevalvevajadusi

Meetmeid võetakse aasta ringi

Lepinguosaline

Käimasolev

2

A.1

Tagada õhuseire katvus ja tõhusus ning analüüsida strateegiliselt seirevajadusi, hinnates selleks muu hulgas andmekogusid, mis sisaldavad teavet nafta ja muude ainetega seotud reostusjuhtumite kohta

Lepinguosaline

CleanSeaNet – EMSA

Kalapüük – Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

Madalmaad – ülesande juht koos lepinguosalisega

Madalmaad – koostada eelnõu ja edastada see delegatsiooni juhtidele

Belgia – MARPOLi VI lisa

3

A.3

A.4

A.5

Kaaluda Bonni lepingu reguleerimisalas tehtavate seireoperatsioonide kohta miinimumsoovituste andmist ja oodatavate tulemuste selgitamist (MARPOLi VI lisa, kaugjuhitava õhusõiduki süsteemid)

EL (võimalused mereseire sujuvamaks muutmiseks, näiteks kalapüügi ja reostusega seoses)

Belgia – kaasjuht (VI lisa)

EL – droonid

MARPOLi VI lisa arutelud said alguse OTSOPA 19 kohtumisel

EMSA hakkas pakkuma RPA-süsteemi teenust

Käimasolev

4

A.2

Tagada tõhus seire ja aruandluse standard, kasutades sobivat süsteemi, mille abil tuvastatud reostusest teavitada

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Lepinguosaline

Käimasolev

5

A.3

Koostöös EMSAga kasutada optimaalselt ära satelliidipilte (näiteks CleanSeaNeti kaudu saaduid), et kontrollida õhuseire kaudu tuvastatud võimaliku reostuse esmast hoiatust

ja

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Lepinguosaline

Käimasolev

6

A.3

Teavitada ülisuurel kõrgusel liikuvate pseudosatelliitidega (HAPS) ja kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemidega (RPA-süsteem) seotud arengust ning selles vallas saavutatut ära kasutada

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Lepinguosaline

EL/EMSA – HAPS ja RPA-süsteem

Käimasolev

8

A.13

Toetada/edendada liikluseraldusskeemide rakendamist ning juhtida riskijuhtimise eest vastutavate asutuste tähelepanu muudele laevaliiklusteenustega, tuuleparkides rakendatava automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) ja e-navigatsiooniga seotud BE-AWARE’i soovitustele

Käimasolev

Lepinguosaline

Iirimaa, Norra ja Madalmaad on korraldanud õpikodasid

Meetmete võtmise eest vastutavad eri riigisisesed asutused

9

A.6

B.I

Hallata ja ajakohastada õhumeetmete käsiraamatut

Kord aastas OTSOPA raames

Norra ja lepinguosaline

Käimasolev

10

A.6

B.I

Hallata Bonni lepingu veebisaidi uuendamise käigus lennumeeskonnale ja ekspertidele suunatud Bonni lepingu nafta välisilme kategooriate (BAOAC) veebiversiooni, sealhulgas fotoatlast

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Prantsusmaa ja lepinguosaline

Käimasolev

11

A.4

A.5

A.10

Tugevdada ja laiendada MARPOLi lisadega seotud rikkumiste tuvastamiseks ja jälgimiseks tehtavat koostööd, panustada lisade täitmise tagamisse ning teha koostöö IMOga

Käimasolev

Lepinguosaline / uurijaid ja prokuröre koondav Põhjamere võrgustik / sekretariaat

Käimasolev

12

A.5

A.10

Kaaluda ühise tehnilise strateegia ja operatiivse lähenemisviisi arendamist NOx- ja SOx-heitkoguste kohta kehtestatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks

Belgia, Taani (kinnitamisel), Prantsusmaa

Madalmaad? EMSA (kinnitamisel)

Uus

13

A.7

A.9

Tugevdada koostööd uurijaid ja prokuröre koondava Põhjamere võrgustikuga ning teha üheskoos järgmist:

a.
  hallata ja ajakohastada Põhjamere naftareostusrikkumisi käsitlevat juhendit;

b.
  korraldada ühistel huvidel põhinevaid õpikodasid;

c.
  vajaduse korral aidata avalikustada süüdimõistmisi ning koostada laevaettevõtete keskkonnamõju kajastavaid aruandeid

Madalmaad/sekretariaat

Võimalikud aruteluteemad 2019.–2025. aastaks:

ohtlikud ja kahjulikud ained (HNS)

mereprügi

Käimasolev

14

A.8

Jätkata OSINETi tegevusi järgmistel põhjustel:

a.
  suurendada asjaomaste laborite teadmisi ja kogemusi naftalekete kriminalistika vallas, muu hulgas interkalibreerimise kaudu; ja

b.
  ajakohastada või töötada välja vastavaid analüütilisi protseduure ja standardmeetodeid, sealhulgas merel naftaproovide võtmiseks

Saksamaa/OSINET

Käimasolev

15

A.12

B.1

Hallata ja ajakohastada Bonni lepingu veebisaiti ning levitada elektroonilisi väljaandeid (sealhulgas juhendeid, käsiraamatuid ja aruandeid)

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Sekretariaat/lepinguosaline

Sekretariaadil tuleb uurida otsuste/meetmete allika säilitamise võimalikkust

Käimasolev

17.

A.2

Vaadata üle olemasolevad soovitused teavitamise kohta ja teha vajaduse korral asjakohased muudatused

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Lepinguosaline

Uus

18

A.12

Rakendada Bonni lepingu teabevahetusstrateegiat

Sekretariaat

Käimasolev

Strateegilise sihiga B (valmisolek) seotud ülesanded 19–30

| Ülesanne | Strateegiline meede | Kirjeldus | Tähtaeg | Eestvedaja | Hetkeseis | Staatus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 | B.1


  A.12 | Hallata ja ajakohastada Bonni lepingu reostusevastast juhendit Meetmeid võetakse vajaduse korral | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Lepinguosaline ja sekretariaat | | Käimasolev |
| 20 | B.2 | Jätkata teabevahetust võimalike reostust tekitavate vrakkide kohta (nende tühjendamise meetodid, riskihindamine jms) | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Lepinguosaline | | Käimasolev |
| 21 | B.4


  B.5 | Parandada valmisolekut võtta vastu / anda / vahendada rahvusvahelist abi, rakendades ELi vastuvõtva riigi toetuse suuniseid | Käimasolev | Lepinguosaline ja EL | | |
| 22 | B.3 | Planeerida ja ellu viia piirkondlikke ja allpiirkondlikke õppusi ja koolitusi, arvestades strateegilisi vajadusi | | Lepinguosaline | | Käimasolev |
| 23 | B.3 | Korraldada reostusetõrje ühisõppuseid (BONNEX DELTA), lähtudes piirkondlikest strateegilistest õppusevajadustest | | Lepinguosaline vastavalt ühisele tegevuskavale | | Käimasolev |
| 24 | B.3 | Luua diferentseeritud ühisõppuste süsteem, et katsetada ja harjutada reostuse tõrjumiseks tehtavat koostööd | Käimasolev | Taani | Taanil on sõjalisi teadmisi ja ta saab neid kasutada õppuste toetamiseks | |
| 25 | B.4 | Aidata kaasa riiklike keskkonnanõustamissüsteemide arendamisele ja nendega seotud teabevahetusele. Kaaluda koostöömeetmete (allpiirkondlike) rakendamist | OTSOPA 2020 | Ühendkuningriik | | Käimasolev |
| 26 | B.5


  B.7


  B.8 | Tugevdada koostööd Vahemere piirkondliku merereostusega seotud hädaolukordadele reageerimise keskusega (REMPEC) ja Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoniga (HELCOM), et koostada ühine ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) põhjustatud reostuse tõrjumise juhend | | Sekretariaat, Prantsusmaa | | Uus |
| 27 | B.6 | Tugevdada koostööd OSPARi komisjoni, piirkondlike lepingute osaliste ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis on seotud merekeskkonna kaitsmisega laevade, avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ning muu merendustegevuse põhjustatava reostuse eest, arvestades merestrateegia raamdirektiivist ja veepoliitika raamdirektiivist tulenevaid kohustusi (1) | | Sekretariaat, Belgia ja Madalmaad; lepinguosaline (teabevahetus merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta) | Sekretariaat võtab OSPARi komisjoniga ühendust merestrateegia raamdirektiivis nimetatud 8. tunnusega (D8) seoses, mis puudutab märkimisväärse akuutse reostuse seiret ja hindamist, ning koostab selle kohta OTSOPA 2020 tarbeks aruande
  BONN 19 puhul kaaluda Bonni lepingu osaliste / HELCOMi vastastikust osalemist olulisimatel kohtumistel (vrd Bonni lepingu tegevuskava (BAAP) 2016–19, punkt A.3.3) | Uus |
| | | | | | | |
| 29 | B.9 | Analüüsida BE-AWARE’i 2030. aasta projekti suundumusi.


  Hinnata tulemusi ja teha jätkukontroll | Käimasolev | Madalmaad ja lepinguosaline | | Uus |
| 30 | B.9 | Vahetada teavet/kogemusi laevade aina kasvava hulga, taastuva energia, avamere nafta- ja gaasitööstuse, veeldatud maagaasil põhinevate kütuste, sadamate laiendamise, autonoomsete laevade ja radioaktiivsete materjalide kohta | | Lepinguosaline | | Uus |

Ülesanne

Strateegiline meede

Kirjeldus

Tähtaeg

Eestvedaja

Hetkeseis

Staatus

19

B.1

A.12

Hallata ja ajakohastada Bonni lepingu reostusevastast juhendit Meetmeid võetakse vajaduse korral

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Lepinguosaline ja sekretariaat

Käimasolev

20

B.2

Jätkata teabevahetust võimalike reostust tekitavate vrakkide kohta (nende tühjendamise meetodid, riskihindamine jms)

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Lepinguosaline

Käimasolev

21

B.4

B.5

Parandada valmisolekut võtta vastu / anda / vahendada rahvusvahelist abi, rakendades ELi vastuvõtva riigi toetuse suuniseid

Käimasolev

Lepinguosaline ja EL

22

B.3

Planeerida ja ellu viia piirkondlikke ja allpiirkondlikke õppusi ja koolitusi, arvestades strateegilisi vajadusi

Lepinguosaline

Käimasolev

23

B.3

Korraldada reostusetõrje ühisõppuseid (BONNEX DELTA), lähtudes piirkondlikest strateegilistest õppusevajadustest

Lepinguosaline vastavalt ühisele tegevuskavale

Käimasolev

24

B.3

Luua diferentseeritud ühisõppuste süsteem, et katsetada ja harjutada reostuse tõrjumiseks tehtavat koostööd

Käimasolev

Taani

Taanil on sõjalisi teadmisi ja ta saab neid kasutada õppuste toetamiseks

25

B.4

Aidata kaasa riiklike keskkonnanõustamissüsteemide arendamisele ja nendega seotud teabevahetusele. Kaaluda koostöömeetmete (allpiirkondlike) rakendamist

OTSOPA 2020

Ühendkuningriik

Käimasolev

26

B.5

B.7

B.8

Tugevdada koostööd Vahemere piirkondliku merereostusega seotud hädaolukordadele reageerimise keskusega (REMPEC) ja Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoniga (HELCOM), et koostada ühine ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) põhjustatud reostuse tõrjumise juhend

Sekretariaat, Prantsusmaa

Uus

27

B.6

Tugevdada koostööd OSPARi komisjoni, piirkondlike lepingute osaliste ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis on seotud merekeskkonna kaitsmisega laevade, avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ning muu merendustegevuse põhjustatava reostuse eest, arvestades merestrateegia raamdirektiivist ja veepoliitika raamdirektiivist tulenevaid kohustusi (1)

Sekretariaat, Belgia ja Madalmaad; lepinguosaline (teabevahetus merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta)

Sekretariaat võtab OSPARi komisjoniga ühendust merestrateegia raamdirektiivis nimetatud 8. tunnusega (D8) seoses, mis puudutab märkimisväärse akuutse reostuse seiret ja hindamist, ning koostab selle kohta OTSOPA 2020 tarbeks aruande

BONN 19 puhul kaaluda Bonni lepingu osaliste / HELCOMi vastastikust osalemist olulisimatel kohtumistel (vrd Bonni lepingu tegevuskava (BAAP) 2016–19, punkt A.3.3)

Uus

29

B.9

Analüüsida BE-AWARE’i 2030. aasta projekti suundumusi.

Hinnata tulemusi ja teha jätkukontroll

Käimasolev

Madalmaad ja lepinguosaline

Uus

30

B.9

Vahetada teavet/kogemusi laevade aina kasvava hulga, taastuva energia, avamere nafta- ja gaasitööstuse, veeldatud maagaasil põhinevate kütuste, sadamate laiendamise, autonoomsete laevade ja radioaktiivsete materjalide kohta

Lepinguosaline

Uus

Strateegilise sihiga C (reageerimine) seotud ülesanded 31–40

| Ülesanne | Strateegiline meede | Kirjeldus | Tähtaeg | Eestvedaja | Hetkeseis | Staatus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31 | C.1


  C.4. | Vahetada omandatud teadmisi näiteks tuuleparkides ja ohututes paikades esinenud reostusjuhtumite kohta ning reostusjuhtumitejärgse jäätmekäitluse kohta | OTSOPA
  BONN | Lepinguosaline | | Käimasolev |
| 32 | C.1


  C.5 | Tagada POLREPi süsteemi tõhus toimimine, et teatada reostusjuhtumitest ning edastada abitaotlusi ja -pakkumisi, kasutades Euroopa Komisjoni ühist merereostusega seotud hädaolukordade side- ja infosüsteemi (CECIS MP) | Käimasolev | EL, Norra, Taani | Kuuekuuline projekt, kaks õpikoda ja üheksa riiki | Käimasolev |
| 33 | C.2 | Arendada, hallata ja ajakohastada ühiseid mereõnnetustele reageerimise plaane: DENGERNETHi plaan (Saksamaa), MANCHEPLAN (Ühendkuningriik ja Prantsusmaa), neljapoolse tsooni plaan (Belgia), NorBriti plaan (Ühendkuningriik ja Norra), vastastikuse mõistmise memorandum (Ühendkuningriik ja Iirimaa), [Biskaia laht] | Meetmeid võetakse vajaduse korral | Asjaomane lepinguosaline | | Käimasolev |
| 34 | C.3 | Hallata teabevahetust riigisiseste elusloodusega seotud reageerimissüsteemide kohta | Käimasolev | – Prantsusmaa, Rootsi ja lepinguosaline | | Käimasolev |
| 35 | C.7


  C.6 | Edendada ja vajaduse korral teostada uue põlvkonna kütustega seotud uurimis- ja arendustegevust ning teabevahetust | | Norra + projektipartnerid | Ettepanek Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadile (DG-ECHO) 2019. aastal | Käimasolev |
| 36 | C.7


  C.6 | Valmisolek uue põlvkonna kütuste kasutuselevõtuks ja suutlikkus nendega seotud juhtumite korral reageerida | | Norra + projektipartnerid | Oleneb 35. ülesande hetkeseisust | |
| 37 | C.6 | Vahetada reostusjuhtumite kohta teavet ja edendada uurimistegevust muu hulgas seoses järgmisega :







  • | õnnetused, mis juhtuvad öösel, halva nähtavuse korral ja kehvades ilmaoludes; |

Ülesanne

Strateegiline meede

Kirjeldus

Tähtaeg

Eestvedaja

Hetkeseis

Staatus

31

C.1

C.4.

Vahetada omandatud teadmisi näiteks tuuleparkides ja ohututes paikades esinenud reostusjuhtumite kohta ning reostusjuhtumitejärgse jäätmekäitluse kohta

OTSOPA

BONN

Lepinguosaline

Käimasolev

32

C.1

C.5

Tagada POLREPi süsteemi tõhus toimimine, et teatada reostusjuhtumitest ning edastada abitaotlusi ja -pakkumisi, kasutades Euroopa Komisjoni ühist merereostusega seotud hädaolukordade side- ja infosüsteemi (CECIS MP)

Käimasolev

EL, Norra, Taani

Kuuekuuline projekt, kaks õpikoda ja üheksa riiki

Käimasolev

33

C.2

Arendada, hallata ja ajakohastada ühiseid mereõnnetustele reageerimise plaane: DENGERNETHi plaan (Saksamaa), MANCHEPLAN (Ühendkuningriik ja Prantsusmaa), neljapoolse tsooni plaan (Belgia), NorBriti plaan (Ühendkuningriik ja Norra), vastastikuse mõistmise memorandum (Ühendkuningriik ja Iirimaa), [Biskaia laht]

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Asjaomane lepinguosaline

Käimasolev

34

C.3

Hallata teabevahetust riigisiseste elusloodusega seotud reageerimissüsteemide kohta

Käimasolev

– Prantsusmaa, Rootsi ja lepinguosaline

Käimasolev

35

C.7

C.6

Edendada ja vajaduse korral teostada uue põlvkonna kütustega seotud uurimis- ja arendustegevust ning teabevahetust

Norra + projektipartnerid

Ettepanek Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadile (DG-ECHO) 2019. aastal

Käimasolev

36

C.7

C.6

Valmisolek uue põlvkonna kütuste kasutuselevõtuks ja suutlikkus nendega seotud juhtumite korral reageerida

Norra + projektipartnerid

Oleneb 35. ülesande hetkeseisust

37

C.6

Vahetada reostusjuhtumite kohta teavet ja edendada uurimistegevust muu hulgas seoses järgmisega :

•

õnnetused, mis juhtuvad öösel, halva nähtavuse korral ja kehvades ilmaoludes;

| • | õnnetused, mis on seotud raske nafta- ja kemikaalireostusega (võimalikud on ka väliselt rahastatud projektid); |
| --- | --- |

•

õnnetused, mis on seotud raske nafta- ja kemikaalireostusega (võimalikud on ka väliselt rahastatud projektid);

| • | tõrjetehnika ja -seadmed ning muud operatiivsed vahendid, eelkõige integreeritud seiresensorid, naftalaigu triivi modelleerimise vahendid ja juhtimise infosüsteemid |
| --- | --- |

•

tõrjetehnika ja -seadmed ning muud operatiivsed vahendid, eelkõige integreeritud seiresensorid, naftalaigu triivi modelleerimise vahendid ja juhtimise infosüsteemid

Lepinguosaline

Käimasolev

39

C.6

Kaaluda ja arendada projektiettepanekut, et teha ohtlike ja kahjulike ainete (HNS) kohta piirkondlik riskihindamine

Lepinguosaline ja sekretariaat

Käimasolev

40

C.6

Edendada ohtlike ja kahjulike ainetega (HNS) seotud uuringute jätkamist, muu hulgas panustada ohtlike ja kahjulike ainete tõrjetehnoloogia arendamisse, ohtlike ja kahjulike ainete omaduste ja toime ebastandardsetes oludes katsetamisse ning juhtimise infosüsteemide täiustamisse ja nende valideerimisse

Lepinguosaline

Käimasolev

41

C.8.

Vahetada teavet riiklike riskihindamissüsteemide ja hädaolukorras pukseerimise süsteemide kohta

Meetmeid võetakse vajaduse korral

Lepinguosaline

Uus

---

(1)  Norra ei ole Euroopa Liidu liige. Ta panustab samaväärsete riigisiseste seaduste ja nende Euroopa Liidu õigusaktide alusel, millega ta on seotud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmeks olemise kaudu.

---

I lisa

Kehtivad MARPOLi konventsiooni tekstid

Kehtivad MARPOLi I–VI lisa ja 1. protokolli tekstid

MARPOLi konventsioon hõlmab reegleid, mille eesmärk on ennetada nii juhuslikku kui ka tavapärase tegevuse käigus tekitatud reostust, mida on üksikasjalikult käsitletud kuues tehnilises lisas.

b)   I lisa. Naftareostuse vältimise reeglid

I lisa muudatused, jõustunud 1. märtsil 2018 – resolutsioon MEPC.276(70)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (rahvusvahelise naftareostuse vältimise tunnistuse lisa, vormi B muudatused)

I lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2017 – resolutsioon MEPC.266(68)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (I lisa reegli 12 muudatused - naftajääkide (setete) tankid)

I lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2017 – resolutsioon MEPC.265(68)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, IV ja V lisa muudatused, millega muudeti polaarkoodeksi keskkonnaalaste sätete kasutamine kohustuslikuks)

MARPOLi I lisa muudatus, jõustunud 1. märtsil 2016 – resolutsioon MEPC.256(67)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatus (I lisa reegli 43 muudatus – Antarktika piirkonnas nafta kasutamise ja veo erinõuded)

I lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2016 – resolutsioon MEPC.248(66)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I lisa muudatused – laeva pardal püstuvuse arvutamise vahendi kandmisega seotud kohustuslikud nõuded) – MEPC 66/21/Corr.1

I lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2016 – resolutsioon MEPC.246(66)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, III, IV ja V lisa muudatused, millega III koodeksi kasutamine muudetakse kohustuslikuks)

I lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2015 – resolutsioon MEPC.238(65)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I ja II lisa muudatused, millega tunnustatud organisatsioonide koodeks muudetakse kohustuslikuks)

I lisa muudatused, jõustunud 1. oktoobril 2014 – resolutsioon MEPC.235(65)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I lisas sätestatud rahvusvahelise naftareostuse vältimise tunnistuse (IOPP-tunnistuse) lisade, vormi A ja vormi B muudatused)

I lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2013 – resolutsioon MEPC.216(63)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, IV ja V lisas sätestatud sadama vastuvõtuseadmete piirkondlik korraldus)

I lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2011 – resolutsioon MEPC.190(60)

1997. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (Põhja-Ameerika heitmekontrolli piirkond)

I lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2011 – resolutsioon MEPC.189(60)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I lisale uue 9. peatüki lisamine)

I lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2011 – resolutsioon MEPC.187(59)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I lisa reeglite 1, 12, 13, 17 ja 38, rahvusvahelise naftareostuse vältimise tunnistuse (IOPP-tunnistuse) lisa ning naftaraamatu I osa ja II osa muudatused)

I lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2011 – resolutsioon MEPC.186(59)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I lisale uue 8. peatüki lisamine ning sellest tulenevad rahvusvahelise naftareostuse vältimise tunnistuse (IOPP-tunnistuse) vormi B muudatused)

I lisa muudatused, jõustunud 1. detsembril 2008 – resolutsioon MEPC.164(56)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (väljaspool eripiirkonda paiknevad sadama vastuvõtuseadmed ja -rajatised ning reoveeheide)

I lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2007 – resolutsioon MEPC.141(54)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (I lisa reegli 1 muudatused, reegli 12A lisamine, sellest tulenevad rahvusvahelise naftareostuse vältimise tunnistuse (IOPP-tunnistuse) muudatused ning reegli 21 muudatused)

MARPOLi I lisa muudetud tekst, jõustunud 1. jaanuaril 2007 – resolutsioon MEPC.117(52)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I lisa muudetud tekst)

c)   II lisa. Mahtlastina veetavate kahjulike vedelainete põhjustatava reostuse vältimise reeglid

MARPOLi II lisa muudatused, jõustunud 1. septembril 2017 – resolutsioon MEPC.270(69)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi II lisa muudatused – muudetud GESAMP-ohuhindamismenetlus)

II lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2017 – resolutsioon MEPC.265(68)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, IV ja V lisa muudatused, millega polaarkoodeksi keskkonnaalaste sätete kasutamine muudetakse kohustuslikuks)

II lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2016 – resolutsioon MEPC.246(66)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, III, IV ja V lisa muudatused, millega III koodeksi kasutamine muudetakse kohustuslikuks)

II lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2015 – resolutsioon MEPC.238(65)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I ja II lisa muudatused, millega tunnustatud organisatsioonide koodeks muudetakse kohustuslikuks)

II lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2013 – resolutsioon MEPC.216(63)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, IV ja V lisas sätestatud sadama vastuvõtuseadmete piirkondlik korraldus)

MARPOLi II lisa muudetud tekst, jõustunud 1. jaanuaril 2007 – resolutsioon MEPC.118(52) (muudatustega)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi II lisa muudetud tekst)

Ohtlikke kemikaale mahtlastina vedava laeva ehitust ja seadmeid käsitlev IMO rahvusvaheline koodeks, mis jõustati II lisa reegliga 11 – 1. juulil 1986 või pärast seda ehitatud tankerid – resolutsioon MEPC.119(52)

Muudatused ohtlikke kemikaale mahtlastina vedava laeva ehitust ja seadmeid käsitlevas IMO rahvusvahelises koodeksis (IBC koodeks)

Resolutsioon MEPC.225(64). 17., 18. ja 19. peatüki muudatused, jõustunud 1. juunil 2014

BLG.1/Circ.19. Ained, mida on alates IBC koodeksi vastuvõtmisest 2004. aastal klassifitseeritud või ümber klassifitseeritud

BLG.1 Circ.19/Corr.1. Ained, mida on alates IBC koodeksi vastuvõtmisest 2004. aastal klassifitseeritud või ümber klassifitseeritud

Ohtlikke kemikaale mahtlastina vedava laeva ehitust ja seadmeid käsitlev koodeks (BCH koodeks), mis jõustati II lisa reegliga 11 – enne 1. juulit 1986 ehitatud tankerid – resolutsioon MEPC.144(54)

Muudatused ohtlikke kemikaale mahtlastina vedava laeva ehitust ja seadmeid käsitlevas koodeksis (BCH koodeks)

d)   III lisa. Pakendatud kahjulike ainete mereveost tuleneva reostuse vältimise reeglid

MARPOLi III lisa muudatus – pakendatud kahjulike ainete identifitseerimise kriteeriumide liite muudatus, jõustunud 1. märtsil 2016 – resolutsioon MEPC.257(67)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatus

III lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2016 – resolutsioon MEPC.246(66)

MARPOLi III lisa tekst, jõustunud 1. jaanuaril 2014 – resolutsioon MEPC.193(61)

MARPOLi III lisa tekst, jõustunud 1. jaanuaril 2010 – resolutsioon MEPC.156(55)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, III, IV ja V lisa muudatused, millega III koodeksi kasutamine muudetakse kohustuslikuks)

e)   IV lisa. Laevade põhjustatava reoveereostuse vältimise reeglid

MARPOLi IV lisa muudatused, jõustunud 1. septembril 2017 – resolutsioon MEPC.274(69)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi IV lisa muudatused – Läänemere eripiirkond ja rahvusvahelise reovetega reostamise vältimise tunnistuse vorm)

IV lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2017 – resolutsioon MEPC.265(68)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, IV ja V lisa muudatused, millega muudeti polaarkoodeksi keskkonnaalaste sätete kasutamine kohustuslikuks)

IV lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2016 – resolutsioon MEPC.246(66)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, III, IV ja V lisa muudatused, millega III koodeksi kasutamine muudetakse kohustuslikuks)

IV lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2013 – resolutsioon MEPC.216(63)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, IV ja V lisas sätestatud sadama vastuvõtuseadmete piirkondlik korraldus)

IV lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2013 – resolutsioon MEPC.200(62)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (eripiirkonna sätted ja Läänemere määramine eripiirkonnaks MARPOLi IV lisa kohaselt)

MEPC 62/24/Corr.1 – sisaldab mitut resolutsiooni MEPC.200(62) parandust

IV lisa muudatused, jõustunud 1. detsembril 2008 – resolutsioon MEPC.164(56)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (väljaspool eripiirkondi paiknevad sadama vastuvõtuseadmed ja -rajatised ning reoveeheide)

IV lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2007 – resolutsioon MEPC.143(54)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi IV lisale reegli 13 lisamine)

MARPOLi IV lisa tekst, jõustunud 1. augustil 2005 – resolutsioon MEPC.115(51)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi IV lisa muudetud tekst)

f)   V lisa. Laevade põhjustatava prügireostuse vältimise reeglid

MARPOLi V lisa tekst, jõustunud 31. detsembril 1988

V lisa muudatused, jõustunud 1. märtsil 2018 – resolutsioon MEPC.277(70)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi V lisa muudatused – merekeskkonnale kahjulikud ained ja prügiraamatu vorm)

V lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2017 – resolutsioon MEPC.265(68)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, IV ja V lisa muudatused, millega muudeti polaarkoodeksi keskkonnaalaste sätete kasutamine kohustuslikuks)

V lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2016 – resolutsioon MEPC.246(66)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, III, IV ja V lisa muudatused, millega III koodeksi kasutamine muudetakse kohustuslikuks)

V lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2013 – resolutsioon MEPC.216(63)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi I, II, IV ja V lisas sätestatud sadama vastuvõtuseadmete piirkondlik korraldus)

V lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2013 – resolutsioon MEPC.201(62)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi V lisa muudetud tekst)

MEPC 62/24/Corr.1 – sisaldab mitut resolutsiooni MEPC.201(62) parandust

MARPOLi V lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2005 – resolutsioon MEPC.116(51)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi V lisa liite muudatused)

MARPOLi V lisa muudatused, jõustunud 1. märtsil 2002 – resolutsioon MEPC.89(45)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi V lisa muudatused)

MARPOLi V lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 1997 – resolutsioon MEPC.65(37)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (V lisa reeglite 2 ja 9 muudatused)

g)   VI lisa. Laevade põhjustatava õhusaaste vältimise reeglid

VI lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2019 – resolutsioon MEPC.286(71)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni muutmise 1997. aasta protokolli lisa muudatused (Läänemere ja Põhjamere NOx-heitkoguste kontrolli ala kehtestamine ja kütuse saatelehe muutmine)

VI lisa muudatused, jõustunud 1. märtsil 2018 – resolutsioon MEPC.278(70)

1997. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi VI lisa muudatused laevakütuse tarbimise andmete kogumise süsteemi kohta)

VI lisa muudatused, jõustunud 1. septembril 2017 – resolutsioon MEPC.271(69)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (MARPOLi VI lisa reegli 13 muudatused – tegevuste vastavuse fikseerimise nõue III taseme lämmastikoksiidide heitmekontrolli piirkonna kohta)

MARPOLi VI lisa muudatused, jõustunud 1. märtsil 2016 – resolutsioon MEPC.258(67)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni muutmise 1997. aasta protokolli lisa muudatus (reeglite 2 ja 13 ning rahvusvahelise õhusaaste vältimise tunnistuse lisa muudatused)

VI lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2016 – resolutsioon MEPC.247(66)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni muutmise 1997. aasta protokolli lisa muudatused (III koodeksi kasutamise kohustuslikuks muutmine)

VI lisa muudatused, jõustunud 1. märtsil 2015 – resolutsioon MEPC.251(66)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni muutmise 1997. aasta protokolli lisa muudatused (MARPOLi VI lisa reeglite 2, 13, 19 ja 20 ning MARPOLi VI lisa alusel väljastatava rahvusvahelise õhusaaste vältimise tunnistuse lisa muudatused ning kahekütuseliste peamasinate sertifitseerimine 2008. aasta lämmastikoksiidide koodeksi alusel)

VI lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2013 – resolutsioon MEPC.217(63)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni muutmise 1997. aasta protokolli lisa muudatused (MARPOLi VI lisas sätestatud sadama vastuvõtuseadmete piirkondlik korraldus ja 2008. aasta lämmastikoksiidide koodeksis sätestatud selektiivse katalüütilise reduktsiooni süsteemiga varustatud laevade diiselmootorite (peamasinate) sertifitseerimine)

VI lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2013 – resolutsioon MEPC.203(62)

1997. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (laevade energiatõhususe reeglite lisamine)

MEPC 62/24/Corr.1 – sisaldab mitut resolutsiooni MEPC.203(62) parandust

VI lisa muudatused, jõustunud 1. jaanuaril 2013 – resolutsioon MEPC.202(62)

1997. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni lisa muudatused (Kariibi mere heitmekontrolli piirkonna määramine)

MEPC 62/24/Corr.1 – sisaldab mitut resolutsiooni MEPC.202(62) parandust

VI lisa muudatused, jõustunud 1. veebruaril 2012 – resolutsioon MEPC.194(61)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni muutmise 1997. aasta protokolli lisa muudatused (rahvusvahelise õhusaaste vältimise tunnistuse (IAPP-tunnistus) lisa muudetud vorm)

VI lisa muudatused, jõustunud 1. augustil 2011 – resolutsioon MEPC.190(60)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni muutmise 1997. aasta protokolli lisa muudatused (Põhja-Ameerika heitmekontrolli piirkond)

MARPOLi VI lisa tekst, jõustunud 1. juulil 2010 – resolutsioon MEPC.176(58)

1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni muutmise 1997. aasta protokolli lisa muudatused (MARPOLi VI lisa muudetud tekst)

---

| 16.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 263/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 263/32

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1728

15. oktoober 2019,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud mänguasjade harmoneeritud standardite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (2) artikliga 13 eeldatakse, et mänguasjad, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud direktiivi 2009/48/EÜ artiklis 10 ja II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (2) artikliga 13 eeldatakse, et mänguasjad, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud direktiivi 2009/48/EÜ artiklis 10 ja II lisas.

| (2) | Komisjon esitas 9. juuli 2009. aasta kirjas M/445 Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) taotluse koostada direktiivi 2009/48/EÜ toetavad uued harmoneeritud standardid ning vaadata läbi seda toetavad olemasolevad harmoneeritud standardid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon esitas 9. juuli 2009. aasta kirjas M/445 Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) taotluse koostada direktiivi 2009/48/EÜ toetavad uued harmoneeritud standardid ning vaadata läbi seda toetavad olemasolevad harmoneeritud standardid.

| (3) | Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punktis 13 on sätestatud mänguasjadest või mänguasjade osadest eralduva 19 aine migratsiooni piirnormid, mida ei tohi ületada. Neid piirnorme ei kohaldata juhul, kui ohu saab välistada, näiteks kui üht või mitut ainet sisaldada võivale mänguasja osale ei ole võimalik ligi pääseda. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punktis 13 on sätestatud mänguasjadest või mänguasjade osadest eralduva 19 aine migratsiooni piirnormid, mida ei tohi ületada. Neid piirnorme ei kohaldata juhul, kui ohu saab välistada, näiteks kui üht või mitut ainet sisaldada võivale mänguasja osale ei ole võimalik ligi pääseda.

| (4) | CEN vaatas 9. juuli 2009. aasta taotluse M/445 alusel läbi harmoneeritud standardi EN 71-3:2013+A3:2018 („Teatud elementide migratsioon“), mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, (3) et võtta standardis EN 71-3 kirjeldatud katsemeetodites arvesse viimaseid tehnilisi ja teaduslikke edusamme. Need edusammud hõlmavad kroom (VI) ja tinaorgaaniliste ühendite täiustatud mõõtmist, paremini kontrollitavaid katsetingimusi ning standardi EN 71-3 täiustatud struktuuri, et lihtsustada tegelikkuses kohaldamist. Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 71-3:2019 („Teatud elementide migratsioon“). |
| --- | --- |

(4)

CEN vaatas 9. juuli 2009. aasta taotluse M/445 alusel läbi harmoneeritud standardi EN 71-3:2013+A3:2018 („Teatud elementide migratsioon“), mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, (3) et võtta standardis EN 71-3 kirjeldatud katsemeetodites arvesse viimaseid tehnilisi ja teaduslikke edusamme. Need edusammud hõlmavad kroom (VI) ja tinaorgaaniliste ühendite täiustatud mõõtmist, paremini kontrollitavaid katsetingimusi ning standardi EN 71-3 täiustatud struktuuri, et lihtsustada tegelikkuses kohaldamist. Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 71-3:2019 („Teatud elementide migratsioon“).

| (5) | Komisjon on koos CENiga hinnanud, kas CENi koostatud harmoneeritud standard EN 71-3:2019 („Teatud elementide migratsioon“) vastab 9. juuli 2009. aasta taotlusele M/445. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on koos CENiga hinnanud, kas CENi koostatud harmoneeritud standard EN 71-3:2019 („Teatud elementide migratsioon“) vastab 9. juuli 2009. aasta taotlusele M/445.

| (6) | Harmoneeritud standard EN 71-3:2019 vastab nõuetele, mida see peaks täitma ja mis on sätestatud direktiivis 2009/48/EÜ. Seepärast on asjakohane avaldada viide nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Harmoneeritud standard EN 71-3:2019 vastab nõuetele, mida see peaks täitma ja mis on sätestatud direktiivis 2009/48/EÜ. Seepärast on asjakohane avaldada viide nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Harmoneeritud standardiga EN 71-3:2019 asendatakse harmoneeritud standard EN 71-3:2013+A3:2018. Seepärast on asjakohane kustutada viide sellele standardile Euroopa Liidu Teatajast. Selleks et anda mänguasjatootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks harmoneeritud standardi EN 71-3:2019 läbivaadatud kirjeldustega, tuleb harmoneeritud standardi EN 71-3:2013+A3:2018 viite kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(7)

Harmoneeritud standardiga EN 71-3:2019 asendatakse harmoneeritud standard EN 71-3:2013+A3:2018. Seepärast on asjakohane kustutada viide sellele standardile Euroopa Liidu Teatajast. Selleks et anda mänguasjatootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks harmoneeritud standardi EN 71-3:2019 läbivaadatud kirjeldustega, tuleb harmoneeritud standardi EN 71-3:2013+A3:2018 viite kustutamine edasi lükata.

| (8) | Selguse ja otstarbekohasuse huvides tuleks avaldada direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud ja asjaomastele nõuetele vastavate harmoneeritud standardite täielik loetelu ühes õigusaktis. Seepärast tuleks praegu Euroopa Liidu Teatajas (4) avaldatud standardite viited lisada käesolevasse otsusesse. Sellest tulenevalt tuleb tunnistada kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1254 (5). |
| --- | --- |

(8)

Selguse ja otstarbekohasuse huvides tuleks avaldada direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud ja asjaomastele nõuetele vastavate harmoneeritud standardite täielik loetelu ühes õigusaktis. Seepärast tuleks praegu Euroopa Liidu Teatajas (4) avaldatud standardite viited lisada käesolevasse otsusesse. Sellest tulenevalt tuleb tunnistada kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1254 (5).

| (9) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(9)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud mänguasjastandardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud mänguasjastandardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse II lisas, kustutatakse Euroopa Liidu Teatajast alates selles lisas märgitud kuupäevadest.

Artikkel 3

Rakendusotsus (EL) 2019/1254 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 15. oktoober 2019

Komisjoni nimel

President

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1).

2

(3)  
  ELT C 282, 10.8.2018, lk 3.

3

(4)  Komisjoni teatis teemal Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT C 282, 10.8.2018, lk 3).

4

(5)  Komisjoni 22. juuli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1254 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud mänguasjade ohutust käsitlevate harmoneeritud standardite kohta (ELT L 195, 23.7.2019, lk 43).

5

---

I LISA

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused“ |
| 2. | EN 71-2:2011+A1:2014 „Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus“ |
| 3. | EN 71-3:2019 „Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon“ |
| 4. | EN 71-4:2013 „Mänguasjade ohutus. Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks“ |
| 5. | EN 71-5:2015 „Mänguasjade ohutus. Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid“ |
| 1. | EN 71-7:2014+A2:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 7: Sõrmevärvid. Nõuded ja katsemeetodid“
  Märkus. Lubatud säilitusaine klimbasooli (standardi B lisa tabeli B.1 kanne 22) puhul kehtib vastavuseeldus kuni maksimaalse lubatud kontsentratsioonini, milleks on 0,2 % (mitte 0,5 %). Selle aluseks on tarbijaohutuse komitee klimbasooli käsitleva arvamuse (P64) (viide SCCS/1506/13) addendum, mis võeti vastu pärast seda, kui CEN oli standardi avaldanud.
  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_212.pdf |
| 2. | EN 71-8:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 8: Tegevusmänguasjad koduseks kasutamiseks“ |
| 3. | EN 71-12:2013 „Mänguasjade ohutus. Osa 12: N-nitrosamiinid ja N-nitroositavad ained“ |
| 4. | EN 71-13:2014 „Mänguasjade ohutus. Osa 13: Haistmismeelt arendavad lauamängud, kosmeetikakomplektid ja maitsmismeelt arendavad mängud“ |
| 5. | EN 71-14:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 14: Batuudid koduseks kasutamiseks“ |
| 6. | EN 62115:2005 „Elektrilised mänguasjad. Ohutus“
  IEC 62115:2003 (Muudetud) + A1:2004
  EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013
  EN 62115:2005/A11:2012
  EN 62115:2005/A12:2015
  EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011
  EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (Muudetud) |

Nr

Viide standardile

1.

EN 71-1:2014+A1:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused“

2.

EN 71-2:2011+A1:2014 „Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus“

3.

EN 71-3:2019 „Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon“

4.

EN 71-4:2013 „Mänguasjade ohutus. Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks“

5.

EN 71-5:2015 „Mänguasjade ohutus. Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid“

1.

EN 71-7:2014+A2:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 7: Sõrmevärvid. Nõuded ja katsemeetodid“

Märkus. Lubatud säilitusaine klimbasooli (standardi B lisa tabeli B.1 kanne 22) puhul kehtib vastavuseeldus kuni maksimaalse lubatud kontsentratsioonini, milleks on 0,2 % (mitte 0,5 %). Selle aluseks on tarbijaohutuse komitee klimbasooli käsitleva arvamuse (P64) (viide SCCS/1506/13) addendum, mis võeti vastu pärast seda, kui CEN oli standardi avaldanud.

https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_212.pdf

2.

EN 71-8:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 8: Tegevusmänguasjad koduseks kasutamiseks“

3.

EN 71-12:2013 „Mänguasjade ohutus. Osa 12: N-nitrosamiinid ja N-nitroositavad ained“

4.

EN 71-13:2014 „Mänguasjade ohutus. Osa 13: Haistmismeelt arendavad lauamängud, kosmeetikakomplektid ja maitsmismeelt arendavad mängud“

5.

EN 71-14:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 14: Batuudid koduseks kasutamiseks“

6.

EN 62115:2005 „Elektrilised mänguasjad. Ohutus“

IEC 62115:2003 (Muudetud) + A1:2004

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

EN 62115:2005/A11:2012

EN 62115:2005/A12:2015

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (Muudetud)

---

II LISA

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN 71-3:2013+A3:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon“ | 15. aprill 2020 |
| 2. | EN 71-14:2014+A1:2017 „Mänguasjade ohutus. Osa 14: Batuudid koduseks kasutamiseks“ | 22. jaanuar 2020 |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

1.

EN 71-3:2013+A3:2018 „Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon“

15. aprill 2020

2.

EN 71-14:2014+A1:2017 „Mänguasjade ohutus. Osa 14: Batuudid koduseks kasutamiseks“

22. jaanuar 2020

---

| 16.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 263/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 263/36

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1729

15. oktoober 2019,

vastavushindamist käsitleva harmoneeritud standardi kohta, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 765/2008 ja (EÜ) nr 1221/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 768/2008/EÜ erisätteid sisaldavate liidu õigusaktide toetuseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 768/2008/EÜ (3) koondati uue õigusraamistiku alla kõik elemendid, mis on vajalikud tervikliku reguleeriva raamistiku tulemuslikuks toimimiseks tööstustoodete ohutuse ja nõuetele vastavuse tagamisel ning ühtse turu nõuetekohaseks toimimiseks. Uue õigusraamistiku üks peaeesmärke on tagada liidus toodete kindel ja usaldusväärne vastavushindamine. Määrusega (EÜ) nr 765/2008 loodi akrediteerimise ja turujärelevalve õiguslik alus. Otsusega nr 768/2008/EÜ ühtlustati liidu ühtlustamisõigusaktide tehnilised vahendid ning eelkõige vastavushindamisasutuste määramise kriteeriumid, nagu ka vastavushindamismenetlused ja nende kasutamise eeskirjad. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud, et toodete turustamistingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid peavad võimaluse korral sisaldama selle otsuse I lisas esitatud erisätteid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 768/2008/EÜ (3) koondati uue õigusraamistiku alla kõik elemendid, mis on vajalikud tervikliku reguleeriva raamistiku tulemuslikuks toimimiseks tööstustoodete ohutuse ja nõuetele vastavuse tagamisel ning ühtse turu nõuetekohaseks toimimiseks. Uue õigusraamistiku üks peaeesmärke on tagada liidus toodete kindel ja usaldusväärne vastavushindamine. Määrusega (EÜ) nr 765/2008 loodi akrediteerimise ja turujärelevalve õiguslik alus. Otsusega nr 768/2008/EÜ ühtlustati liidu ühtlustamisõigusaktide tehnilised vahendid ning eelkõige vastavushindamisasutuste määramise kriteeriumid, nagu ka vastavushindamismenetlused ja nende kasutamise eeskirjad. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud, et toodete turustamistingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid peavad võimaluse korral sisaldama selle otsuse I lisas esitatud erisätteid.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 11 lõike 1 kohaselt eeldatakse, et riiklikud akrediteerimisasutused, mis tõendavad vastavust kriteeriumidele, mis on sätestatud asjakohases harmoneeritud standardis, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 8 sätestatud nõuetele, kui nad läbivad edukalt selle määruse artiklis 10 sätestatud vastastikuse hindamise. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 11 lõike 1 kohaselt eeldatakse, et riiklikud akrediteerimisasutused, mis tõendavad vastavust kriteeriumidele, mis on sätestatud asjakohases harmoneeritud standardis, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 8 sätestatud nõuetele, kui nad läbivad edukalt selle määruse artiklis 10 sätestatud vastastikuse hindamise.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10 on akrediteerimine määratletud kui riikliku akrediteerimisasutuse poolt läbiviidav vastavushindamisasutuse atesteerimine, mis tõendab tema vastavust kindlaksmääratud vastavushindamisülesande täitmiseks harmoneeritud standardi põhjal kehtestatud nõuetele ja vajaduse korral mis tahes lisanõuetele, sealhulgas asjaomaste valdkondlike normide alusel kehtestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10 on akrediteerimine määratletud kui riikliku akrediteerimisasutuse poolt läbiviidav vastavushindamisasutuse atesteerimine, mis tõendab tema vastavust kindlaksmääratud vastavushindamisülesande täitmiseks harmoneeritud standardi põhjal kehtestatud nõuetele ja vajaduse korral mis tahes lisanõuetele, sealhulgas asjaomaste valdkondlike normide alusel kehtestatud nõuetele.

| (4) | Liidu õigusaktides, mis sisaldavad otsuse nr 768/2008/EÜ I lisas esitatud erisätteid, on erijuhtudel sätestatud kolmandast isikust vastavushindamisasutuste sekkumine asjaomastesse vastavushindamismenetlustesse. Lisaks sellele on kõigis sellistes õigusaktides otsuse nr 768/2008/EÜ I lisa artiklite R17 ja R18 ülevõtmise kaudu esitatud nõuded, millele vastavushindamisasutused peavad vastama, ning ette nähtud, et kui vastavushindamisasutus tõendab, et ta vastab sellistes asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust kõnealuses liidu õigusaktid esitatud nõuetele, kui kohaldatavad harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Liidu õigusaktides, mis sisaldavad otsuse nr 768/2008/EÜ I lisas esitatud erisätteid, on erijuhtudel sätestatud kolmandast isikust vastavushindamisasutuste sekkumine asjaomastesse vastavushindamismenetlustesse. Lisaks sellele on kõigis sellistes õigusaktides otsuse nr 768/2008/EÜ I lisa artiklite R17 ja R18 ülevõtmise kaudu esitatud nõuded, millele vastavushindamisasutused peavad vastama, ning ette nähtud, et kui vastavushindamisasutus tõendab, et ta vastab sellistes asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust kõnealuses liidu õigusaktid esitatud nõuetele, kui kohaldatavad harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid.

| (5) | Leidub ka liidu õigusakte, milles ei võeta üle otsuse nr 768/2008/EÜ I lisa artiklit R17. Nende kohaselt on aga vaja, et sekkuks kolmandast isikust vastavushindamisasutus, kes neid asutusi akrediteerib vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008, et tõendada selliste asutuste pädevust. Näiteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (4) artikli 2 lõikes 20 „tõendaja“ defineeritud kui vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 määratletud vastavushindamisasutus või selliste asutuste ühendus või rühm, mis on akrediteeritud selle määruse kohaselt. |
| --- | --- |

(5)

Leidub ka liidu õigusakte, milles ei võeta üle otsuse nr 768/2008/EÜ I lisa artiklit R17. Nende kohaselt on aga vaja, et sekkuks kolmandast isikust vastavushindamisasutus, kes neid asutusi akrediteerib vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008, et tõendada selliste asutuste pädevust. Näiteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (4) artikli 2 lõikes 20 „tõendaja“ defineeritud kui vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 määratletud vastavushindamisasutus või selliste asutuste ühendus või rühm, mis on akrediteeritud selle määruse kohaselt.

| (6) | Komisjon esitas 4. detsembri 2007. aasta kirjas M/417 Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) taotluse viia lõpule töö harmoneeritud standarditega, mis toetavad uut õigusraamistikku (uue lähenemisviisi läbivaatamine) ning valdkondlikke sertifitseerimiskavasid. Eelkõige leiti, et uue õigusraamistiku rakendamise jaoks on vaja Euroopa standardeid, mis hõlmavad akrediteerimist, vastavushindamist ja kvaliteedi tagamist. Kõnealused volitused hõlmavad nii olemasolevaid kui ka tulevasi standardeid. Seoses sellega tegi komisjon nimetatud organisatsioonidele ülesandeks teha kindlaks kõik uue õigusraamistiku seisukohast olulised rahvusvahelised standardid ja/või teatavad valdkondlikud sertifitseerimiskavad ning võtta need vastu Euroopa tasandil Euroopa standarditena. Seega kuuluvad volituste raamesse Euroopa standardid, mis on koostatud määruse (EÜ) nr 765/2008, otsuse nr 768/2008/EÜ I lisa erisätteid sisaldavate liidu õigusaktide ja määruse (EÜ) nr 1221/2009 toetuseks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon esitas 4. detsembri 2007. aasta kirjas M/417 Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) taotluse viia lõpule töö harmoneeritud standarditega, mis toetavad uut õigusraamistikku (uue lähenemisviisi läbivaatamine) ning valdkondlikke sertifitseerimiskavasid. Eelkõige leiti, et uue õigusraamistiku rakendamise jaoks on vaja Euroopa standardeid, mis hõlmavad akrediteerimist, vastavushindamist ja kvaliteedi tagamist. Kõnealused volitused hõlmavad nii olemasolevaid kui ka tulevasi standardeid. Seoses sellega tegi komisjon nimetatud organisatsioonidele ülesandeks teha kindlaks kõik uue õigusraamistiku seisukohast olulised rahvusvahelised standardid ja/või teatavad valdkondlikud sertifitseerimiskavad ning võtta need vastu Euroopa tasandil Euroopa standarditena. Seega kuuluvad volituste raamesse Euroopa standardid, mis on koostatud määruse (EÜ) nr 765/2008, otsuse nr 768/2008/EÜ I lisa erisätteid sisaldavate liidu õigusaktide ja määruse (EÜ) nr 1221/2009 toetuseks.

| (7) | 4. detsembri 2007. aasta taotluse M/417 põhjal viisid CEN ja Cenelec seega lõpule töö harmoneeritud standardiga EN ISO 19011:2018 (Juhtimissüsteemi auditeerimise juhised), võttes Euroopa standardi EN ISO 19011:2018 ekvivalendina vastu rahvusvahelise standardi ISO 19011:2018. |
| --- | --- |

(7)

4. detsembri 2007. aasta taotluse M/417 põhjal viisid CEN ja Cenelec seega lõpule töö harmoneeritud standardiga EN ISO 19011:2018 (Juhtimissüsteemi auditeerimise juhised), võttes Euroopa standardi EN ISO 19011:2018 ekvivalendina vastu rahvusvahelise standardi ISO 19011:2018.

| (8) | Komisjon hindas koos CENi ja Ceneleciga, kas CENi koostatud standard EN ISO 19011:2018 vastab 4. detsembri 2007. aasta taotlusele M/417. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon hindas koos CENi ja Ceneleciga, kas CENi koostatud standard EN ISO 19011:2018 vastab 4. detsembri 2007. aasta taotlusele M/417.

| (9) | Standard EN ISO 19011:2018 vastab nõuetele, mida ta peaks hõlmama ja mis on esitatud määrustes (EÜ) nr 765/2008 ja (EÜ) nr 1221/2009 ning otsuse nr 768/2008/EÜ I osa erisätteid sisaldavates liidu õigusaktides. Täpsemalt vastab see standard vastavushindamisasutustele esitatavatele nõuetele, mis sisalduvad otsuse nr 768/2008/EÜ I osa artiklis R17 ja mis käsitlevad auditeerimist seoses nimetatud otsuses sätestatud vastavushindamismenetlustega. Seepärast on asjakohane avaldada viited nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(9)

Standard EN ISO 19011:2018 vastab nõuetele, mida ta peaks hõlmama ja mis on esitatud määrustes (EÜ) nr 765/2008 ja (EÜ) nr 1221/2009 ning otsuse nr 768/2008/EÜ I osa erisätteid sisaldavates liidu õigusaktides. Täpsemalt vastab see standard vastavushindamisasutustele esitatavatele nõuetele, mis sisalduvad otsuse nr 768/2008/EÜ I osa artiklis R17 ja mis käsitlevad auditeerimist seoses nimetatud otsuses sätestatud vastavushindamismenetlustega. Seepärast on asjakohane avaldada viited nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas.

| (10) | EN ISO 19011:2018 on EN ISO 19011:2011 läbivaadatud versioon. Viide sellele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (5) ja seega asendab see varasema versiooni. Seepärast on vajalik kustutada Euroopa Liidu Teatajast viide harmoneeritud standardile EN ISO 19011:2011. Selleks et anda ettevõtjatele ja kolmandast isikust vastavushindamisasutustele piisavalt aega oma juhtimissüsteemide ja auditeerimismeetodite kohandamiseks vastavalt läbivaadatud harmoneeritud standardile, on vaja standardi EN ISO 19011:2011 viite kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(10)

EN ISO 19011:2018 on EN ISO 19011:2011 läbivaadatud versioon. Viide sellele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (5) ja seega asendab see varasema versiooni. Seepärast on vajalik kustutada Euroopa Liidu Teatajast viide harmoneeritud standardile EN ISO 19011:2011. Selleks et anda ettevõtjatele ja kolmandast isikust vastavushindamisasutustele piisavalt aega oma juhtimissüsteemide ja auditeerimismeetodite kohandamiseks vastavalt läbivaadatud harmoneeritud standardile, on vaja standardi EN ISO 19011:2011 viite kustutamine edasi lükata.

| (11) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(11)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Viide harmoneeritud standardile EN ISO 19011:2018 (Juhtimissüsteemi auditeerimise juhised (ISO 19011:2018)), mis koostati käesoleva otsuse lisas loetletud liidu õigusaktide toetuseks, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Viide harmoneeritud standardile EN ISO 19011:2011 (Juhtimissüsteemi auditeerimise juhised (ISO 19011:2011)) kustutatakse Euroopa Liidu Teatajast alates 1. jaanuarist 2021.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 15. oktoober 2019

Komisjoni nimel

President

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 82).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).

4

(5)  
  ELT C 298, 8.9.2017, lk 150.

5

---

LISA

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/14/EÜ välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 162, 3.7.2000, lk 1);

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24);

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30);

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1);

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1);

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1);

7.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (ELT L 174, 1.7.2011, lk 88);

8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/29/EL pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 27);

9.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiiv 2013/53/EL, mis käsitleb väikelaevu ja jette ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/25/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 90);

10.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/28/EL tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turul kättesaadavaks tegemist ja järelevalvet käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 1);

11.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/29/EL lihtsate surveanumate turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 45);

12.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/30/EL elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 79);

13.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/31/EL mitteautomaatkaalude turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 107);

14.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/32/EL mõõtevahendite turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 149);

15.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/33/EL lifte ja lifti ohutusseadiseid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 251);

16.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/34/EL plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 309);

17.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62);

18.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL teatavates pingevahemikes kasutatavate elektriseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357);

19.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/68/EL surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 189, 27.6.2014, lk 164);

20.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 146);

21.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5);

22.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/424, mis käsitleb köisteid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/9/EÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 1);

23.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/425, mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 51);

24.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/426, mis käsitleb küttegaasi põletavaid seadmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/142/EÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 99);

25.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176);

26.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1);

27.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1);

28.

Komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/945 mehitamata õhusõidukite süsteemide ja mehitamata õhusõidukite süsteemide kolmandate riikide käitajate kohta (ELT L 152, 11.6.2019, lk 1).

---

Parandused

| 16.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 263/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 263/41

---

Komisjoni 5. novembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1832 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) 2017/1151, et parandada kergsõidukite heitkoguste tüübikinnituskatseid ja -menetlusi, sealhulgas kasutusel olevate sõidukite vastavuskatseid ja tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katseid, ning võtta kasutusele kütuse- ja elektrienergiakulu jälgimise seadmed) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 301, 27. november 2018
  )

Leheküljel 34, I lisa punkti 26 alapunktis a, komisjoni määruse (EL) 2017/1151 I lisa 6. liite tabeli 1 muudatuses

Asendatakse

Asendatakse

| „BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 II klass | PI, CI | | | 31.8.2019“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 II klass

PI, CI

31.8.2019“

järgmisega:

| „BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 II klass | PI, CI | | | 31.8.2020“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 II klass

PI, CI

31.8.2020“.

Leheküljel 35, I lisa punkti 26 alapunktis a, komisjoni määruse (EL) 2017/1151 I lisa 6. liite tabeli 1 muudatuses

Asendatakse

| „BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 III klass, N2 | PI, CI | | | 31.8.2019“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 III klass, N2

PI, CI

31.8.2019“

järgmisega:

| „BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 III klass, N2 | PI, CI | | | 31.8.2020“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 III klass, N2

PI, CI

31.8.2020“.

---