# Eiropas Savienības L 302/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 302 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 22. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 302

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 22. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | | Eiropas Parlaments |
| | * | Reglaments – Parlamenta 9. sasaukums – 2019. gada jūlijs | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

Eiropas Parlaments

*

Reglaments – Parlamenta 9. sasaukums – 2019. gada jūlijs

1

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 ( OV L 170, 25.6.2019. ) | 129 |

Labojums

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 ( OV L 170, 25.6.2019. )

129

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

Eiropas Parlaments

| 22.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/1

---

REGLAMENTS

Parlamenta 9. sasaukums

2019. gada jūlijs

Piezīme lasītājiem

Piezīme lasītājiem

Saskaņā ar Parlamenta lēmumiem par dzimumneitrālas valodas lietošanu tā dokumentos Reglaments ir pielāgots, lai ņemtu vērā vadlīnijas šajā jautājumā, ko Augsta līmeņa darba grupa par dzimumu līdztiesību apstiprināja 2018. gada 11. aprīlī.

Kursīvā doti Reglamenta komentāri (236. panta nozīmē).

Kursīvā

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| I SADAĻA | DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS | 11 |
| --- | --- | --- |

I SADAĻA

I SADAĻA

DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS

| 1. NODAĻA | EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTI | 11 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA

| 1. pants | Eiropas Parlaments | 11 |
| --- | --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā | 12 |
| --- | --- | --- |

2. pants

| 3. pants | Pilnvaru pārbaude | 12 |
| --- | --- | --- |

3. pants

| 4. pants | Deputātu pilnvaru laiks | 13 |
| --- | --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Privilēģijas un imunitāte | 13 |
| --- | --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Imunitātes atcelšana | 14 |
| --- | --- | --- |

6. pants

| 7. pants | Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana | 14 |
| --- | --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Parlamenta priekšsēdētāja steidzama rīcība imunitātes apstiprināšanai | 15 |
| --- | --- | --- |

8. pants

| 9. pants | Ar imunitāti saistītās procedūras | 15 |
| --- | --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Izturēšanās normas | 16 |
| --- | --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Deputātu finansiālās intereses un Pārredzamības reģistrs | 17 |
| --- | --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) | 18 |
| --- | --- | --- |

12. pants

OLAF

| 13. pants | Novērotāji | 18 |
| --- | --- | --- |

13. pants

| 2. NODAĻA | AMATPERSONAS | 18 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA

| 14. pants | Pagaidu priekšsēdētājs | 18 |
| --- | --- | --- |

14. pants

| 15. pants | Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi | 18 |
| --- | --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana – atklāšanas runa | 19 |
| --- | --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana | 19 |
| --- | --- | --- |

17. pants

| 18. pants | Kvestoru ievēlēšana | 19 |
| --- | --- | --- |

18. pants

| 19. pants | Amata pilnvaru laiks | 19 |
| --- | --- | --- |

19. pants

| 20. pants | Brīvas vietas | 20 |
| --- | --- | --- |

20. pants

| 21. pants | Priekšlaicīga amata pilnvaru izbeigšana | 20 |
| --- | --- | --- |

21. pants

| 3. NODAĻA | STRUKTŪRVIENĪBAS UN PIENĀKUMI | 20 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA

| 22. pants | Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi | 20 |
| --- | --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi | 20 |
| --- | --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Prezidija sastāvs | 21 |
| --- | --- | --- |

24. pants

| 25. pants | Prezidija pienākumi | 21 |
| --- | --- | --- |

25. pants

| 26. pants | Priekšsēdētāju konferences sastāvs | 22 |
| --- | --- | --- |

26. pants

| 27. pants | Priekšsēdētāju konferences pienākumi | 22 |
| --- | --- | --- |

27. pants

| 28. pants | Kvestoru pienākumi | 23 |
| --- | --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Komiteju priekšsēdētāju konference | 23 |
| --- | --- | --- |

29. pants

| 30. pants | Delegāciju priekšsēdētāju konference | 23 |
| --- | --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Amatpersonas darba turpināšana vēlēšanu periodā | 23 |
| --- | --- | --- |

31. pants

| 32. pants | Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums | 23 |
| --- | --- | --- |

32. pants

| 4. NODAĻA | POLITISKĀS GRUPAS | 23 |
| --- | --- | --- |

4. NODAĻA

| 33. pants | Politisko grupu izveide un likvidācija | 23 |
| --- | --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis | 24 |
| --- | --- | --- |

34. pants

| 35. pants | Sadarbības grupas | 25 |
| --- | --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti | 25 |
| --- | --- | --- |

36. pants

| 37. pants | Vietu sadalījums sēžu zālē | 25 |
| --- | --- | --- |

37. pants

| II SADAĻA | LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS | 26 |
| --- | --- | --- |

II SADAĻA

II SADAĻA

LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

| 1. NODAĻA | LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS VISPĀRĪGI NOTEIKUMI | 26 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA

| 38. pants | Ikgadējā plānošana | 26 |
| --- | --- | --- |

38. pants

| 39. pants | Pamattiesību ievērošana | 26 |
| --- | --- | --- |

39. pants

| 40. pants | Juridiskā pamata pārbaude | 27 |
| --- | --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Likumdošanas pilnvaru deleģēšana un īstenošanas pilnvaru piešķiršana | 27 |
| --- | --- | --- |

41. pants

| 42. pants | Finansiālās atbilstības pārbaude | 27 |
| --- | --- | --- |

42. pants

| 43. pants | Subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanas pārbaude | 28 |
| --- | --- | --- |

43. pants

| 44. pants | Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana | 28 |
| --- | --- | --- |

44. pants

| 45. pants | Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs | 28 |
| --- | --- | --- |

45. pants

| 46. pants | Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus | 28 |
| --- | --- | --- |

46. pants

| 47. pants | Prasības Komisijai iesniegt priekšlikumus | 29 |
| --- | --- | --- |

47. pants

| 48. pants | Juridiski saistošu aktu izskatīšana | 29 |
| --- | --- | --- |

48. pants

| 49. pants | Likumdošanas procedūru paātrināšana | 30 |
| --- | --- | --- |

49. pants

| 50. pants | Likumdošanas procedūras par iestāžu, izņemot Komisiju, vai dalībvalstu iniciatīvām | 30 |
| --- | --- | --- |

50. pants

| 2. NODAĻA | PROCEDŪRA KOMITEJĀ | 30 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA

| 51. pants | Normatīvi ziņojumi | 30 |
| --- | --- | --- |

51. pants

| 52. pants | Vienkāršota procedūra | 31 |
| --- | --- | --- |

52. pants

| 53. pants | Nenormatīvi ziņojumi | 31 |
| --- | --- | --- |

53. pants

| 54. pants | Patstāvīgi ziņojumi | 31 |
| --- | --- | --- |

54. pants

| 55. pants | Ziņojumu sagatavošana | 32 |
| --- | --- | --- |

55. pants

| 56. pants | Komiteju atzinumi | 32 |
| --- | --- | --- |

56. pants

| 57. pants | Komiteju iesaistīšanas procedūra | 33 |
| --- | --- | --- |

57. pants

| 58. pants | Kopīgā komiteju procedūra | 34 |
| --- | --- | --- |

58. pants

| 3. NODAĻA | PARASTĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRA | 34 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA

| 1. IEDAĻA – | PIRMAIS LASĪJUMS | 34 |
| --- | --- | --- |

1. IEDAĻA –

1. IEDAĻA –

PIRMAIS LASĪJUMS

| 59. pants | Balsojums Parlamentā – pirmais lasījums | 34 |
| --- | --- | --- |

59. pants

| 60. pants | Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai | 35 |
| --- | --- | --- |

60. pants

| 61. pants | Atkārtota iesniegšana Parlamentam | 36 |
| --- | --- | --- |

61. pants

| 62. pants | Vienošanās pirmajā lasījumā | 36 |
| --- | --- | --- |

62. pants

| 2. IEDAĻA – | OTRAIS LASĪJUMS | 36 |
| --- | --- | --- |

2. IEDAĻA –

2. IEDAĻA –

OTRAIS LASĪJUMS

| 63. pants | Padomes nostājas paziņošana | 36 |
| --- | --- | --- |

63. pants

| 64. pants | Termiņu pagarināšana | 36 |
| --- | --- | --- |

64. pants

| 65. pants | Procedūra atbildīgajā komitejā | 37 |
| --- | --- | --- |

65. pants

| 66. pants | Iesniegšana Parlamentam | 37 |
| --- | --- | --- |

66. pants

| 67. pants | Balsojums Parlamentā – otrais lasījums | 37 |
| --- | --- | --- |

67. pants

| 68. pants | Padomes nostājas grozījumu pieņemamība | 38 |
| --- | --- | --- |

68. pants

| 69. pants | Vienošanās otrajā lasījumā | 38 |
| --- | --- | --- |

69. pants

| 3. IEDAĻA – | IESTĀŽU SARUNAS PARASTAJĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀ | 39 |
| --- | --- | --- |

3. IEDAĻA –

3. IEDAĻA –

IESTĀŽU SARUNAS PARASTAJĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀ

| 70. pants | Vispārīgi noteikumi | 39 |
| --- | --- | --- |

70. pants

| 71. pants | Sarunas pirms Parlamenta pirmā lasījuma | 39 |
| --- | --- | --- |

71. pants

| 72. pants | Sarunas pirms Padomes pirmā lasījuma | 39 |
| --- | --- | --- |

72. pants

| 73. pants | Sarunas pirms Parlamenta otrā lasījuma | 39 |
| --- | --- | --- |

73. pants

| 74. pants | Sarunu norise | 40 |
| --- | --- | --- |

74. pants

| 4. IEDAĻA – | SAMIERINĀŠANA UN TREŠAIS LASĪJUMS | 40 |
| --- | --- | --- |

4. IEDAĻA –

4. IEDAĻA –

SAMIERINĀŠANA UN TREŠAIS LASĪJUMS

| 75. pants | Termiņu pagarināšana | 40 |
| --- | --- | --- |

75. pants

| 76. pants | Samierināšanas komitejas sasaukšana | 40 |
| --- | --- | --- |

76. pants

| 77. pants | Delegācija Samierināšanas komitejā | 40 |
| --- | --- | --- |

77. pants

| 78. pants | Kopīgais dokuments | 41 |
| --- | --- | --- |

78. pants

| 5. IEDAĻA – | PROCEDŪRAS PABEIGŠANA | 41 |
| --- | --- | --- |

5. IEDAĻA –

5. IEDAĻA –

PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

| 79. pants | Pieņemto tiesību aktu parakstīšana un publicēšana | 41 |
| --- | --- | --- |

79. pants

| 4. NODAĻA | APSPRIEŽU PROCEDŪRAI RAKSTURĪGIE NOTEIKUMI | 41 |
| --- | --- | --- |

4. NODAĻA

| 80. pants | Grozīts juridiski saistoša akta priekšlikums | 41 |
| --- | --- | --- |

80. pants

| 81. pants | Komisijas nostāja attiecībā uz grozījumiem | 42 |
| --- | --- | --- |

81. pants

| 82. pants | Balsošana Parlamentā | 42 |
| --- | --- | --- |

82. pants

| 83. pants | Parlamenta nostājas pārraudzība | 42 |
| --- | --- | --- |

83. pants

| 84. pants | Atkārtota iesniegšana Parlamentam | 42 |
| --- | --- | --- |

84. pants

| 5. NODAĻA | KONSTITUCIONĀLIE JAUTĀJUMI | 42 |
| --- | --- | --- |

5. NODAĻA

| 85. pants | Līguma pārskatīšana parastā kārtībā | 42 |
| --- | --- | --- |

85. pants

| 86. pants | Līguma pārskatīšana vienkāršotā kārtībā | 43 |
| --- | --- | --- |

86. pants

| 87. pants | Pievienošanās līgumi | 43 |
| --- | --- | --- |

87. pants

| 88. pants | Izstāšanās no Eiropas Savienības | 43 |
| --- | --- | --- |

88. pants

| 89. pants | Pamatprincipu un pamatvērtību pārkāpumi dalībvalstī | 44 |
| --- | --- | --- |

89. pants

| 90. pants | Parlamenta sastāvs | 44 |
| --- | --- | --- |

90. pants

| 91. pants | Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm | 44 |
| --- | --- | --- |

91. pants

| 6. NODAĻA | BUDŽETA PROCEDŪRAS | 45 |
| --- | --- | --- |

6. NODAĻA

| 92. pants | Daudzgadu finanšu shēma | 45 |
| --- | --- | --- |

92. pants

| 93. pants | Ikgadējā budžeta procedūra | 45 |
| --- | --- | --- |

93. pants

| 94. pants | Parlamenta nostāja attiecībā uz budžeta projektu | 45 |
| --- | --- | --- |

94. pants

| 95. pants | Budžeta samierināšana | 46 |
| --- | --- | --- |

95. pants

| 96. pants | Budžeta pieņemšana galīgā variantā | 46 |
| --- | --- | --- |

96. pants

| 97. pants | Provizorisko divpadsmitdaļu sistēma | 46 |
| --- | --- | --- |

97. pants

| 98. pants | Budžeta izpilde | 47 |
| --- | --- | --- |

98. pants

| 99. pants | Budžeta izpildes apstiprinājuma sniegšana Komisijai | 47 |
| --- | --- | --- |

99. pants

| 100. pants | Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras | 47 |
| --- | --- | --- |

100. pants

| 101. pants | Iestāžu sadarbība | 47 |
| --- | --- | --- |

101. pants

| 7. NODAĻA | IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS | 47 |
| --- | --- | --- |

7. NODAĻA

| 102. pants | Parlamenta tāme | 47 |
| --- | --- | --- |

102. pants

| 103. pants | Procedūra, kuru piemēro Parlamenta tāmes izstrādāšanai | 48 |
| --- | --- | --- |

103. pants

| 104. pants | Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus, apstiprināt pārskatus un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi | 48 |
| --- | --- | --- |

104. pants

| 8. NODAĻA | PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA | 48 |
| --- | --- | --- |

8. NODAĻA

| 105. pants | Piekrišanas procedūra | 48 |
| --- | --- | --- |

105. pants

| 9. NODAĻA | CITAS PROCEDŪRAS | 49 |
| --- | --- | --- |

9. NODAĻA

| 106. pants | Procedūra atzinumu sniegšanai par izņēmumiem attiecībā uz euro ieviešanu | 49 |
| --- | --- | --- |

106. pants

| 107. pants | Sociālā dialoga procedūras | 49 |
| --- | --- | --- |

107. pants

| 108. pants | Procedūras iecerētu brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai | 49 |
| --- | --- | --- |

108. pants

| 109. pants | Kodifikācija | 50 |
| --- | --- | --- |

109. pants

| 110. pants | Pārstrādāšana | 50 |
| --- | --- | --- |

110. pants

| 10. NODAĻA | DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI | 51 |
| --- | --- | --- |

10. NODAĻA

| 111. pants | Deleģētie akti | 51 |
| --- | --- | --- |

111. pants

| 112. pants | Īstenošanas akti un pasākumi | 52 |
| --- | --- | --- |

112. pants

| 113. pants | Izskatīšana, piemērojot iesaistīto komiteju procedūru vai komiteju kopīgo sanāksmju procedūru | 53 |
| --- | --- | --- |

113. pants

| III SADAĻA | ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS | 53 |
| --- | --- | --- |

III SADAĻA

III SADAĻA

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

| 1. NODAĻA | LĪGUMI UN STARPTAUTISKI NOLĪGUMI | 53 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA

| 114. pants | Starptautiski nolīgumi | 53 |
| --- | --- | --- |

114. pants

| 115. pants | Starptautisku nolīgumu provizoriska piemērošana vai piemērošanas pārtraukšana vai Eiropas Savienības nostājas noteikšana ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā | 54 |
| --- | --- | --- |

115. pants

| 2. NODAĻA | EIROPAS SAVIENĪBAS ĀRĒJA PĀRSTĀVĪBA UN KOPĒJĀ ĀRPOLITIKA UN DROŠĪBAS POLITIKA | 55 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA

| 116. pants | Īpašie pārstāvji | 55 |
| --- | --- | --- |

116. pants

| 117. pants | Starptautiska pārstāvība | 55 |
| --- | --- | --- |

117. pants

| 3. NODAĻA | IETEIKUMI PAR SAVIENĪBAS ĀRĒJO DARBĪBU | 55 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA

| 118. pants | Ieteikumi par Savienības ārpolitiku | 55 |
| --- | --- | --- |

118. pants

| 119. pants | Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku | 56 |
| --- | --- | --- |

119. pants

| 120. pants | Cilvēktiesību pārkāpumi | 56 |
| --- | --- | --- |

120. pants

| IV SADAĻA | DARBA PĀRREDZAMĪBA | 56 |
| --- | --- | --- |

IV SADAĻA

IV SADAĻA

DARBA PĀRREDZAMĪBA

| 121. pants | Parlamenta darbības pārredzamība | 56 |
| --- | --- | --- |

121. pants

| 122. pants | Publiska piekļuve dokumentiem | 56 |
| --- | --- | --- |

122. pants

| 123. pants | Iekļūšana Parlamentā | 57 |
| --- | --- | --- |

123. pants

| V SADAĻA | ATTIECĪBAS AR CITĀM IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM | 58 |
| --- | --- | --- |

V SADAĻA

V SADAĻA

ATTIECĪBAS AR CITĀM IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM

| 1. NODAĻA | AMATPERSONU IECELŠANA | 58 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA

| 124. pants | Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana | 58 |
| --- | --- | --- |

124. pants

| 125. pants | Komisijas ievēlēšana | 58 |
| --- | --- | --- |

125. pants

| 126. pants | Daudzgadu programmu izstrāde | 59 |
| --- | --- | --- |

126. pants

| 127. pants | Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai | 59 |
| --- | --- | --- |

127. pants

| 128. pants | Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana | 60 |
| --- | --- | --- |

128. pants

| 129. pants | Revīzijas palātas locekļu iecelšana | 60 |
| --- | --- | --- |

129. pants

| 130. pants | Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana | 60 |
| --- | --- | --- |

130. pants

| 131. pants | Amatpersonu iecelšana ekonomikas pārvaldības struktūrās | 60 |
| --- | --- | --- |

131. pants

| 2. NODAĻA | PAZIŅOJUMI | 61 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA

| 132. pants | Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi | 61 |
| --- | --- | --- |

132. pants

| 133. pants | Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana | 61 |
| --- | --- | --- |

133. pants

| 134. pants | Revīzijas palātas paziņojumi | 62 |
| --- | --- | --- |

134. pants

| 135. pants | Eiropas Centrālās bankas paziņojumi | 62 |
| --- | --- | --- |

135. pants

| 3. NODAĻA | JAUTĀJUMI PADOMEI, KOMISIJAI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI | 62 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA

| 136. pants | Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates | 62 |
| --- | --- | --- |

136. pants

| 137. pants | Jautājumu laiks | 63 |
| --- | --- | --- |

137. pants

| 138. pants | Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski | 63 |
| --- | --- | --- |

138. pants

| 139. pants | Plaša interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski | 64 |
| --- | --- | --- |

139. pants

| 140. pants | Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski | 64 |
| --- | --- | --- |

140. pants

| 141. pants | Jautājumi par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski | 64 |
| --- | --- | --- |

141. pants

| 4. NODAĻA | CITU IESTĀŽU UN STRUKTŪRU ZIŅOJUMI | 65 |
| --- | --- | --- |

4. NODAĻA

| 142. pants | Citu iestāžu vai struktūru gada un pārējie ziņojumi | 65 |
| --- | --- | --- |

142. pants

| 5. NODAĻA | REZOLŪCIJAS UN IETEIKUMI | 65 |
| --- | --- | --- |

5. NODAĻA

| 143. pants | Rezolūciju priekšlikumi | 65 |
| --- | --- | --- |

143. pants

| 144. pants | Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem | 66 |
| --- | --- | --- |

144. pants

| 6. NODAĻA | APSPRIEŠANĀS AR CITĀM IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM | 67 |
| --- | --- | --- |

6. NODAĻA

| 145. pants | Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju | 67 |
| --- | --- | --- |

145. pants

| 146. pants | Apspriešanās ar Reģionu komiteju | 67 |
| --- | --- | --- |

146. pants

| 147. pants | Pieprasījumi Eiropas aģentūrām | 67 |
| --- | --- | --- |

147. pants

| 7. NODAĻA | ATTIECĪBAS AR CITĀM STRUKTŪRĀM | 67 |
| --- | --- | --- |

7. NODAĻA

| 148. pants | Iestāžu nolīgumi | 67 |
| --- | --- | --- |

148. pants

| 8. NODAĻA | PRASĪBAS EIROPAS SAVIENĪBAS TIESĀ | 68 |
| --- | --- | --- |

8. NODAĻA

| 149. pants | Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā | 68 |
| --- | --- | --- |

149. pants

| VI SADAĻA | ATTIECĪBAS AR DALĪBVALSTU PARLAMENTIEM | 69 |
| --- | --- | --- |

VI SADAĻA

VI SADAĻA

ATTIECĪBAS AR DALĪBVALSTU PARLAMENTIEM

| 150. pants | Informācijas apmaiņa, saziņa un savstarpēja nodrošināšana | 69 |
| --- | --- | --- |

150. pants

| 151. pants | Parlamentu Savienības lietu komiteju konference (COSAC) | 69 |
| --- | --- | --- |

151. pants

COSAC

| 152. pants | Parlamentu konference | 69 |
| --- | --- | --- |

152. pants

| VII SADAĻA | GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS | 70 |
| --- | --- | --- |

VII SADAĻA

VII SADAĻA

GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS

| 1. NODAĻA | PARLAMENTA GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS | 70 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA

| 153. pants | Parlamenta sasaukums, gadskārtējās sesijas, sesijas, sēdes | 70 |
| --- | --- | --- |

153. pants

| 154. pants | Parlamenta sasaukšana | 70 |
| --- | --- | --- |

154. pants

| 155. pants | Sēžu un sanāksmju vieta | 70 |
| --- | --- | --- |

155. pants

| 156. pants | Piedalīšanās sēdēs | 70 |
| --- | --- | --- |

156. pants

| 2. NODAĻA | PARLAMENTA DARBA NORISE | 71 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA

| 157. pants | Darba kārtības projekts | 71 |
| --- | --- | --- |

157. pants

| 158. pants | Darba kārtības pieņemšana un grozīšana | 71 |
| --- | --- | --- |

158. pants

| 159. pants | Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu | 71 |
| --- | --- | --- |

159. pants

| 160. pants | Īss izklāsts | 72 |
| --- | --- | --- |

160. pants

| 161. pants | Ārkārtas debates | 72 |
| --- | --- | --- |

161. pants

| 162. pants | Politiskās grupas pieprasītas debates par aktuāliem jautājumiem | 72 |
| --- | --- | --- |

162. pants

| 163. pants | Steidzami gadījumi | 73 |
| --- | --- | --- |

163. pants

| 164. pants | Kopīga apspriešana | 73 |
| --- | --- | --- |

164. pants

| 165. pants | Termiņi | 73 |
| --- | --- | --- |

165. pants

| 3. NODAĻA | SĒŽU NORISES VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI | 73 |
| --- | --- | --- |

3. NODAĻA

| 166. pants | Pieeja sēžu zālei | 73 |
| --- | --- | --- |

166. pants

| 167. pants | Valodu lietojums | 73 |
| --- | --- | --- |

167. pants

| 168. pants | Pārejas noteikumi | 74 |
| --- | --- | --- |

168. pants

| 169. pants | Dokumentu izplatīšana | 74 |
| --- | --- | --- |

169. pants

| 170. pants | Dokumentu elektroniska apstrāde | 74 |
| --- | --- | --- |

170. pants

| 171. pants | Uzstāšanās laika sadale | 74 |
| --- | --- | --- |

171. pants

| 172. pants | Vienu minūti ilgas uzstāšanās | 75 |
| --- | --- | --- |

172. pants

| 173. pants | Personiski paziņojumi | 76 |
| --- | --- | --- |

173. pants

| 174. pants | Parlamenta darba traucēšanas novēršana | 76 |
| --- | --- | --- |

174. pants

| 4. NODAĻA | PASĀKUMI DEPUTĀTIEM PIEMĒROJAMO RĪCĪBAS NOTEIKUMU NEIEVĒROŠANAS GADĪJUMOS | 76 |
| --- | --- | --- |

4. NODAĻA

| 175. pants | Tūlītēji pasākumi | 76 |
| --- | --- | --- |

175. pants

| 176. pants | Sankcijas | 77 |
| --- | --- | --- |

176. pants

| 177. pants | Iekšējās pārsūdzības procedūras | 78 |
| --- | --- | --- |

177. pants

| 5. NODAĻA | KVORUMS, GROZĪJUMI UN BALSOŠANA | 78 |
| --- | --- | --- |

5. NODAĻA

| 178. pants | Kvorums | 78 |
| --- | --- | --- |

178. pants

| 179. pants | Obligātais minimums | 78 |
| --- | --- | --- |

179. pants

| 180. pants | Grozījumu iesniegšana un to izklāsts | 79 |
| --- | --- | --- |

180. pants

| 181. pants | Grozījumu pieņemamība | 80 |
| --- | --- | --- |

181. pants

| 182. pants | Balsošanas kārtība | 81 |
| --- | --- | --- |

182. pants

| 183. pants | Balsošanas kārtība par grozījumiem | 81 |
| --- | --- | --- |

183. pants

| 184. pants | Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās | 82 |
| --- | --- | --- |

184. pants

| 185. pants | Balsošana pa daļām | 82 |
| --- | --- | --- |

185. pants

| 186. pants | Balsstiesības | 82 |
| --- | --- | --- |

186. pants

| 187. pants | Balsošana | 82 |
| --- | --- | --- |

187. pants

| 188. pants | Galīgais balsojums | 83 |
| --- | --- | --- |

188. pants

| 189. pants | Vienāds balsu sadalījums | 83 |
| --- | --- | --- |

189. pants

| 190. pants | Balsošana pēc saraksta | 83 |
| --- | --- | --- |

190. pants

| 191. pants | Aizklātā balsošana | 84 |
| --- | --- | --- |

191. pants

| 192. pants | Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana | 84 |
| --- | --- | --- |

192. pants

| 193. pants | Balsojuma apstrīdēšana | 84 |
| --- | --- | --- |

193. pants

| 194. pants | Balsojumu skaidrojumi | 84 |
| --- | --- | --- |

194. pants

| 6. NODAĻA | REGLAMENTA NEIEVĒROŠANA UN PRIEKŠLIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PROCEDŪRU | 85 |
| --- | --- | --- |

6. NODAĻA

| 195. pants | Reglamenta neievērošana | 85 |
| --- | --- | --- |

195. pants

| 196. pants | Priekšlikumi attiecībā uz procedūru | 85 |
| --- | --- | --- |

196. pants

| 197. pants | Priekšlikums atzīt jautājumu par nepieņemamu | 86 |
| --- | --- | --- |

197. pants

| 198. pants | Nodošana atpakaļ komitejai | 86 |
| --- | --- | --- |

198. pants

| 199. pants | Debašu slēgšana | 86 |
| --- | --- | --- |

199. pants

| 200. pants | Debašu vai balsošanas atlikšana | 86 |
| --- | --- | --- |

200. pants

| 201. pants | Sēdes pārtraukšana vai slēgšana | 87 |
| --- | --- | --- |

201. pants

| 7. NODAĻA | PARLAMENTA DARBA PUBLISKUMS | 87 |
| --- | --- | --- |

7. NODAĻA

| 202. pants | Protokols | 87 |
| --- | --- | --- |

202. pants

| 203. pants | Pieņemtie teksti | 87 |
| --- | --- | --- |

203. pants

| 204. pants | Stenogramma | 88 |
| --- | --- | --- |

204. pants

| 205. pants | Debašu audiovizuālie ieraksti | 88 |
| --- | --- | --- |

205. pants

| VIII SADAĻA | KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS | 88 |
| --- | --- | --- |

VIII SADAĻA

VIII SADAĻA

KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS

| 1. NODAĻA | KOMITEJAS | 88 |
| --- | --- | --- |

1. NODAĻA

| 206. pants | Pastāvīgo komiteju izveide | 88 |
| --- | --- | --- |

206. pants

| 207. pants | Īpašās komitejas | 88 |
| --- | --- | --- |

207. pants

| 208. pants | Izmeklēšanas komitejas | 89 |
| --- | --- | --- |

208. pants

| 209. pants | Komiteju sastāvs | 90 |
| --- | --- | --- |

209. pants

| 210. pants | Komiteju pienākumi | 91 |
| --- | --- | --- |

210. pants

| 211. pants | Jautājumi par kompetenci | 91 |
| --- | --- | --- |

211. pants

| 212. pants | Apakškomitejas | 91 |
| --- | --- | --- |

212. pants

| 213. pants | Komiteju prezidiji | 91 |
| --- | --- | --- |

213. pants

| 214. pants | Komiteju koordinatori | 92 |
| --- | --- | --- |

214. pants

| 215. pants | Ēnu referenti | 92 |
| --- | --- | --- |

215. pants

| 216. pants | Komitejas sanāksmes | 92 |
| --- | --- | --- |

216. pants

| 217. pants | Komitejas sanāksmju protokoli | 93 |
| --- | --- | --- |

217. pants

| 218. pants | Balsošana komitejā | 93 |
| --- | --- | --- |

218. pants

| 219. pants | Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā | 93 |
| --- | --- | --- |

219. pants

| 220. pants | Jautājumu laiks komitejā | 93 |
| --- | --- | --- |

220. pants

| 221. pants | Procedūra, ko piemēro, ja komiteja sanāksmē aiz slēgtām durvīm izskata konfidenciālu informāciju | 94 |
| --- | --- | --- |

221. pants

| 222. pants | Atklāta uzklausīšana un debates par pilsoņu iniciatīvām | 94 |
| --- | --- | --- |

222. pants

| 2. NODAĻA | PARLAMENTU SADARBĪBAS DELEGĀCIJAS | 95 |
| --- | --- | --- |

2. NODAĻA

| 223. pants | Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi | 95 |
| --- | --- | --- |

223. pants

| 224. pants | Apvienotās parlamentārās komitejas | 96 |
| --- | --- | --- |

224. pants

| 225. pants | Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju | 96 |
| --- | --- | --- |

225. pants

| IX SADAĻA | LŪGUMRAKSTI | 96 |
| --- | --- | --- |

IX SADAĻA

IX SADAĻA

LŪGUMRAKSTI

| 226. pants | Tiesības iesniegt lūgumrakstus | 96 |
| --- | --- | --- |

226. pants

| 227. pants | Lūgumrakstu izskatīšana | 98 |
| --- | --- | --- |

227. pants

| 228. pants | Faktu konstatēšanas braucieni | 98 |
| --- | --- | --- |

228. pants

| 229. pants | Lūgumrakstu publiskums | 99 |
| --- | --- | --- |

229. pants

| 230. pants | Pilsoņu iniciatīva | 99 |
| --- | --- | --- |

230. pants

| X SADAĻA | OMBUDS | 99 |
| --- | --- | --- |

X SADAĻA

X SADAĻA

OMBUDS

| 231. pants | Ombuda ievēlēšana | 99 |
| --- | --- | --- |

231. pants

| 232. pants | Ombuda darbība | 100 |
| --- | --- | --- |

232. pants

| 233. pants | Ombuda atlaišana | 100 |
| --- | --- | --- |

233. pants

| XI SADAĻA | PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS | 101 |
| --- | --- | --- |

XI SADAĻA

XI SADAĻA

PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS

| 234. pants | Parlamenta ģenerālsekretariāts | 101 |
| --- | --- | --- |

234. pants

| XII SADAĻA | PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS POLITISKAJĀM PARTIJĀM UN EIROPAS POLITISKAJIEM FONDIEM | 101 |
| --- | --- | --- |

XII SADAĻA

XII SADAĻA

PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS POLITISKAJĀM PARTIJĀM UN EIROPAS POLITISKAJIEM FONDIEM

| 235. pants | Pilnvaras un pienākumi saistībā ar Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem | 101 |
| --- | --- | --- |

235. pants

| XIII SADAĻA | REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA | 102 |
| --- | --- | --- |

XIII SADAĻA

XIII SADAĻA

REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA

| 236. pants | Reglamenta piemērošana | 102 |
| --- | --- | --- |

236. pants

| 237. pants | Reglamenta grozīšana | 103 |
| --- | --- | --- |

237. pants

| XIV SADAĻA | DAŽĀDI NOTEIKUM | 103 |
| --- | --- | --- |

XIV SADAĻA

XIV SADAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUM

| 238. pants | Eiropas Savienības simboli | 103 |
| --- | --- | --- |

238. pants

| 239. pants | Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana | 103 |
| --- | --- | --- |

239. pants

| 240. pants | Neizskatīti jautājumi | 103 |
| --- | --- | --- |

240. pants

| 241. pants | Kļūdu labojumi | 104 |
| --- | --- | --- |

241. pants

| I PIELIKUMS | Eiropas Parlamenta deputātu rīcības kodekss finansiālo interešu un interešu konfliktu jomā | 105 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | Kodekss par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus | 109 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS

II PIELIKUMS

| III PIELIKUMS | Kritēriji jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski saskaņā ar 138., 140. un 141. pantu | 110 |
| --- | --- | --- |

III PIELIKUMS

III PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | Pamatnostādnes un vispārējie kritēriji, kas jāievēro, izraugoties tēmas iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 144. pantu | 111 |
| --- | --- | --- |

IV PIELIKUMS

IV PIELIKUMS

| V PIELIKUMS | Procedūra, kas jāpiemēro, lai izskatītu un pieņemtu lēmumus par budžeta izpildes apstiprināšanu | 112 |
| --- | --- | --- |

V PIELIKUMS

V PIELIKUMS

| VI PIELIKUMS | Parlamenta pastāvīgo komiteju kompetences | 115 |
| --- | --- | --- |

VI PIELIKUMS

VI PIELIKUMS

| VII PIELIKUMS | Komisijas apstiprināšana un uzklausīšanā pausto solījumu izpildes uzraudzība | 124 |
| --- | --- | --- |

VII PIELIKUMS

VII PIELIKUMS

| VIII PIELIKUMS | Prasības saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu tiesību aktu sagatavošanai | 128 |
| --- | --- | --- |

VIII PIELIKUMS

VIII PIELIKUMS

I SADAĻA

DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS

DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS

1. NODAĻA

1. NODAĻA

Eiropas Parlamenta deputāti

Eiropas Parlamenta deputāti

1. pants

1. pants

Eiropas Parlaments

Eiropas Parlaments

| 1. | Eiropas Parlaments ir asambleja, kas ievēlēta saskaņā ar Līgumiem, ar 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās un saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kuri pieņemti atbilstoši Līgumiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlaments ir asambleja, kas ievēlēta saskaņā ar Līgumiem, ar 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās un saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kuri pieņemti atbilstoši Līgumiem.

| 2. | Parlamentā ievēlētos pārstāvjus dēvē šādi: | “Членове на Европейския парламент” bulgāru valodā, |
| --- | --- | --- |

2.

Parlamentā ievēlētos pārstāvjus dēvē šādi:

“Членове на Европейския парламент” bulgāru valodā,

| | “Diputados al Parlamento Europeo” spāņu valodā, |
| --- | --- |

“Diputados al Parlamento Europeo” spāņu valodā,

| | “Poslanci Evropského parlamentu” čehu valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Evropského parlamentu” čehu valodā,

| | “Medlemmer af Europa-Parlamentet” dāņu valodā, |
| --- | --- |

“Medlemmer af Europa-Parlamentet” dāņu valodā,

| | “Mitglieder des Europäischen Parlaments” vācu valodā, |
| --- | --- |

“Mitglieder des Europäischen Parlaments” vācu valodā,

| | “Euroopa Parlamendi liikmed” igauņu valodā, |
| --- | --- |

“Euroopa Parlamendi liikmed” igauņu valodā,

| | “Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” grieķu valodā, |
| --- | --- |

“Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” grieķu valodā,

| | “Members of the European Parliament” angļu valodā, |
| --- | --- |

“Members of the European Parliament” angļu valodā,

| | “Députés au Parlement européen” franču valodā, |
| --- | --- |

“Députés au Parlement européen” franču valodā,

| | “Feisirí de Pharlaimint na hEorpa” īru valodā, |
| --- | --- |

“Feisirí de Pharlaimint na hEorpa” īru valodā,

| | “Zastupnici u Europskom parlamentu” horvātu valodā, |
| --- | --- |

“Zastupnici u Europskom parlamentu” horvātu valodā,

| | “Deputati al Parlamento europeo” itāliešu valodā, |
| --- | --- |

“Deputati al Parlamento europeo” itāliešu valodā,

| | “Eiropas Parlamenta deputāti” latviešu valodā, |
| --- | --- |

“Eiropas Parlamenta deputāti” latviešu valodā,

| | “Europos Parlamento nariai” lietuviešu valodā, |
| --- | --- |

“Europos Parlamento nariai” lietuviešu valodā,

| | “Európai Parlamenti Képviselők” ungāru valodā, |
| --- | --- |

“Európai Parlamenti Képviselők” ungāru valodā,

| | “Membri tal-Parlament Ewropew” maltiešu valodā, |
| --- | --- |

“Membri tal-Parlament Ewropew” maltiešu valodā,

| | “Leden van het Europees Parlement” holandiešu valodā, |
| --- | --- |

“Leden van het Europees Parlement” holandiešu valodā,

| | “Posłowie do Parlamentu Europejskiego” poļu valodā, |
| --- | --- |

“Posłowie do Parlamentu Europejskiego” poļu valodā,

| | “Deputados ao Parlamento Europeu” portugāļu valodā, |
| --- | --- |

“Deputados ao Parlamento Europeu” portugāļu valodā,

| | “Deputaţi în Parlamentul European” rumāņu valodā, |
| --- | --- |

“Deputaţi în Parlamentul European” rumāņu valodā,

| | “Poslanci Európskeho parlamentu” slovāku valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Európskeho parlamentu” slovāku valodā,

| | “Poslanci Evropskega parlamenta” slovēņu valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Evropskega parlamenta” slovēņu valodā,

| | “Euroopan parlamentin jäsenet” somu valodā, |
| --- | --- |

“Euroopan parlamentin jäsenet” somu valodā,

| | “Ledamöter av Europaparlamentet” zviedru valodā. |
| --- | --- |

“Ledamöter av Europaparlamentet” zviedru valodā.

2. pants

2. pants

Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

Saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 6. panta 1. punktu un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras brīvi un neatkarīgi, kā arī neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus.

3. pants

3. pants

Pilnvaru pārbaude

Pilnvaru pārbaude

| 1. | Pēc Eiropas Parlamenta vispārīgajām vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā.
  Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam. |
| --- | --- |

1.

Pēc Eiropas Parlamenta vispārīgajām vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā.

Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam.

| 2. | Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā, iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma pirmās sēdes pēc vēlēšanām. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām, un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.
  Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz Parlamenta priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu. |
| --- | --- |

2.

Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā, iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma pirmās sēdes pēc vēlēšanām. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām, un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.

Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz Parlamenta priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu.

| 3. | Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības, uz kurām saskaņā ar minēto Aktu attiecas tikai tie dalībvalstu noteikumi, kas minēti šajā Aktā.
  Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par pilnīgiem vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.
  Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu. |
| --- | --- |

3.

Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības, uz kurām saskaņā ar minēto Aktu attiecas tikai tie dalībvalstu noteikumi, kas minēti šajā Aktā.

Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par pilnīgiem vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.

Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu.

| 4. | Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu, nekavējoties pārbauda visu deputātu, kuri aizstāj iepriekšējos deputātus, pilnvaras un jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu. |
| --- | --- |

4.

Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu, nekavējoties pārbauda visu deputātu, kuri aizstāj iepriekšējos deputātus, pilnvaras un jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu.

| 5. | Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

5.

Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 2. punktu.

| 6. | Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta tiesības tikt ievēlētam Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju tiesības tikt ievēlētiem vai viņu secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.
  Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā. |
| --- | --- |

6.

Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta tiesības tikt ievēlētam Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju tiesības tikt ievēlētiem vai viņu secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.

Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā.

4. pants

4. pants

Deputātu pilnvaru laiks

Deputātu pilnvaru laiks

| 1. | Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 5. un 13. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 5. un 13. panta noteikumiem.

| 2. | Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas.
  Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās atbilst 1976. gada 20. septembra Aktam, tiek paziņots par deputāta vietas atbrīvošanos, sākot ar dienu, kuru deputāts, kurš atkāpjas, norādījis protokolā, un Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu.
  Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās neatbilst 1976. gada 20. septembra Aktam, tā ierosina Parlamentam nesniegt paziņojumu par deputāta vietas atbrīvošanos. |
| --- | --- |

2.

Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās atbilst 1976. gada 20. septembra Aktam, tiek paziņots par deputāta vietas atbrīvošanos, sākot ar dienu, kuru deputāts, kurš atkāpjas, norādījis protokolā, un Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās neatbilst 1976. gada 20. septembra Aktam, tā ierosina Parlamentam nesniegt paziņojumu par deputāta vietas atbrīvošanos.

| 3. | Ja pirms nākamās sesijas nav paredzēta neviena atbildīgās komitejas sanāksme, atbildīgās komitejas referents nekavējoties izskata ikvienu atbilstoši iesniegtu atkāpšanās paziņojumu. Ja kavēšanās paziņojuma izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, referents šo jautājumu nodod komitejas priekšsēdētājam, prasot, lai saskaņā ar 2. punktu viņš:






  — | komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju par to, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai arī |
| --- | --- | --- |

3.

Ja pirms nākamās sesijas nav paredzēta neviena atbildīgās komitejas sanāksme, atbildīgās komitejas referents nekavējoties izskata ikvienu atbilstoši iesniegtu atkāpšanās paziņojumu. Ja kavēšanās paziņojuma izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, referents šo jautājumu nodod komitejas priekšsēdētājam, prasot, lai saskaņā ar 2. punktu viņš:

—

komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju par to, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai arī

| — | sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos konkrētos sarežģījumus. |
| --- | --- |

—

sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos konkrētos sarežģījumus.

| 4. | Ja dalībvalstu vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par iecelšanu vai ievēlēšanu amatā, kas 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta amatu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu, kurš paziņo, ka, sākot ar dienu, kad konstatēta neatbilstība, deputāta vieta ir brīva.
  Ja dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par to, ka kāda Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laiks ir beidzies vai nu tādēļ, ka saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir konstatēts, ka pastāv papildu neatbilstība saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 3. punktu, vai tādēļ, ka deputāta mandāts atsaukts saskaņā ar minētā Akta 13. panta 3. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs informē Parlamentu, ka attiecīgā deputāta pilnvaru laiks beidzās dalībvalsts kompetento iestāžu paziņotajā datumā. Ja šāds datums nav paziņots, pilnvaru laika beigu datums ir attiecīgās dalībvalsts paziņošanas datums. |
| --- | --- |

4.

Ja dalībvalstu vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par iecelšanu vai ievēlēšanu amatā, kas 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta amatu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu, kurš paziņo, ka, sākot ar dienu, kad konstatēta neatbilstība, deputāta vieta ir brīva.

Ja dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par to, ka kāda Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laiks ir beidzies vai nu tādēļ, ka saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir konstatēts, ka pastāv papildu neatbilstība saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 3. punktu, vai tādēļ, ka deputāta mandāts atsaukts saskaņā ar minētā Akta 13. panta 3. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs informē Parlamentu, ka attiecīgā deputāta pilnvaru laiks beidzās dalībvalsts kompetento iestāžu paziņotajā datumā. Ja šāds datums nav paziņots, pilnvaru laika beigu datums ir attiecīgās dalībvalsts paziņošanas datums.

| 5. | Ja dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamenta priekšsēdētāju par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt, Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra Aktu, un par minētās komitejas secinājumiem informē Parlamentu, deputātus un attiecīgās iestādes. |
| --- | --- |

5.

Ja dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamenta priekšsēdētāju par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt, Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra Aktu, un par minētās komitejas secinājumiem informē Parlamentu, deputātus un attiecīgās iestādes.

| 6. | Kad Parlaments paziņo, ka deputāta vieta ir brīva, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē attiecīgo dalībvalsti un aicina nekavējoties šo deputāta vietu aizpildīt. |
| --- | --- |

6.

Kad Parlaments paziņo, ka deputāta vieta ir brīva, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē attiecīgo dalībvalsti un aicina nekavējoties šo deputāta vietu aizpildīt.

| 7. | Ja deputāta mandāta apstiprināšana vai pilnvaru izbeigšana ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ, Parlaments var izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt. |
| --- | --- |

7.

Ja deputāta mandāta apstiprināšana vai pilnvaru izbeigšana ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ, Parlaments var izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt.

5. pants

5. pants

Privilēģijas un imunitāte

Privilēģijas un imunitāte

| 1. | Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti, kas noteiktas Protokolā Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.

Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti, kas noteiktas Protokolā Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

| 2. | Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus. Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija. |
| --- | --- |

2.

Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus. Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija.

| 3. | Eiropas Savienība pēc deputāta pieprasījuma un ar nosacījumu, ka ir saņemta Parlamenta priekšsēdētāja atļauja, deputātiem izdod Eiropas Savienības ceļošanas atļaujas, kas ļauj deputātiem brīvi pārvietoties dalībvalstīs un citās valstīs, kuras šādas ceļošanas atļaujas atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Savienība pēc deputāta pieprasījuma un ar nosacījumu, ka ir saņemta Parlamenta priekšsēdētāja atļauja, deputātiem izdod Eiropas Savienības ceļošanas atļaujas, kas ļauj deputātiem brīvi pārvietoties dalībvalstīs un citās valstīs, kuras šādas ceļošanas atļaujas atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem.

| 4. | Deputātiem ir tiesības saskaņā ar Reglamenta noteikumiem aktīvi piedalīties Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, lai pildītu savus parlamentāros pienākumus. |
| --- | --- |

4.

Deputātiem ir tiesības saskaņā ar Reglamenta noteikumiem aktīvi piedalīties Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, lai pildītu savus parlamentāros pienākumus.

| 5. | Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (1), ir izklāstītas Reglamenta 221. pantā.
  Ar Prezidija piekrišanu, tam pieņemot argumentētu lēmumu, deputātam var aizliegt iepazīties ar Parlamenta dokumentu, ja Prezidijs pēc minētā deputāta uzklausīšanas ir pārliecināts, ka šāda iepazīšanās ar dokumentu radītu nepieņemamu kaitējumu Parlamenta institucionālajām interesēm vai sabiedrības interesēm un ka deputāts vēlas iepazīties ar dokumentu privātu un personīgu motīvu vadīts. Deputāts var rakstiski iebilst pret šādu lēmumu viena mēneša laikā pēc tā paziņošanas. Lai rakstiski iebildumi būtu pieņemami, tie jāpamato. Parlaments bez debatēm pieņem lēmumu attiecībā uz šādu iebildumu nākamajā sesijā pēc tā saņemšanas.

  Piekļuve konfidenciālai informācijai ir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti starptautiskos nolīgumos, ko Parlaments noslēdzis attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju
   (2)
  , un ir saskaņā ar Parlamenta kompetento struktūru pieņemtajiem iekšējiem noteikumiem
   (3). |
| --- | --- |

5.

Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (1

Ar Prezidija piekrišanu, tam pieņemot argumentētu lēmumu, deputātam var aizliegt iepazīties ar Parlamenta dokumentu, ja Prezidijs pēc minētā deputāta uzklausīšanas ir pārliecināts, ka šāda iepazīšanās ar dokumentu radītu nepieņemamu kaitējumu Parlamenta institucionālajām interesēm vai sabiedrības interesēm un ka deputāts vēlas iepazīties ar dokumentu privātu un personīgu motīvu vadīts. Deputāts var rakstiski iebilst pret šādu lēmumu viena mēneša laikā pēc tā paziņošanas. Lai rakstiski iebildumi būtu pieņemami, tie jāpamato. Parlaments bez debatēm pieņem lēmumu attiecībā uz šādu iebildumu nākamajā sesijā pēc tā saņemšanas.

Piekļuve konfidenciālai informācijai ir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti starptautiskos nolīgumos, ko Parlaments noslēdzis attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju
   (2)
  , un ir saskaņā ar Parlamenta kompetento struktūru pieņemtajiem iekšējiem noteikumiem
   (3).

Piekļuve konfidenciālai informācijai ir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti starptautiskos nolīgumos, ko Parlaments noslēdzis attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju

2

, un ir saskaņā ar Parlamenta kompetento struktūru pieņemtajiem iekšējiem noteikumiem

3

6. pants

6. pants

Imunitātes atcelšana

Imunitātes atcelšana

| 1. | Visus pieprasījumus atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar Reglamenta 5. panta 2. punktā minētajiem principiem. |
| --- | --- |

1.

Visus pieprasījumus atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar Reglamenta 5. panta 2. punktā minētajiem principiem.

| 2. | Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:






  — | deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus, kā arī |
| --- | --- | --- |

2.

Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:

—

deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus, kā arī

| — | deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savus parlamentāros pienākumus, un ko viņš uzskata par neizpaužamu. |
| --- | --- |

—

deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savus parlamentāros pienākumus, un ko viņš uzskata par neizpaužamu.

7. pants

7. pants

Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana

Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana

| 1. | Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas vai gatavojas pārkāpt deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 9. panta 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai minētās privilēģijas un imunitāte ir pārkāptas vai var tikt pārkāptas. |
| --- | --- |

1.

Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas vai gatavojas pārkāpt deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 9. panta 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai minētās privilēģijas un imunitāte ir pārkāptas vai var tikt pārkāptas.

| 2. | Jo īpaši šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka šie apstākļi radītu administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, vai administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī šie apstākļi attiektos uz Protokola Nr.7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

2.

Jo īpaši šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka šie apstākļi radītu administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, vai administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī šie apstākļi attiektos uz Protokola Nr.7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu.

| 3. | Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par tiem pašiem faktiem jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai sākotnējā pieprasījuma rezultātā lēmums jau ir ticis pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par tiem pašiem faktiem jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai sākotnējā pieprasījuma rezultātā lēmums jau ir ticis pieņemts.

| 4. | Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par tiem pašiem faktiem ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti. |
| --- | --- |

4.

Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par tiem pašiem faktiem ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti.

| 5. | Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var izņēmuma kārtā iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus saskaņā ar 9. panta 1. punktu. Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

5.

Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var izņēmuma kārtā iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus saskaņā ar 9. panta 1. punktu. Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu.

8. pants

8. pants

Parlamenta priekšsēdētāja steidzama rīcība imunitātes apstiprināšanai

Parlamenta priekšsēdētāja steidzama rīcība imunitātes apstiprināšanai

| 1. | Ja deputāts ir aizturēts vai viņam ir liegta pārvietošanās brīvība, acīmredzami pārkāpjot viņa privilēģijas un imunitāti, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu var steidzamā kārtā uzņemties iniciatīvu apstiprināt attiecīgā deputāta privilēģijas un imunitāti. Par savu iniciatīvu Parlamenta priekšsēdētājs paziņo komitejai un informē Parlamentu. |
| --- | --- |

1.

Ja deputāts ir aizturēts vai viņam ir liegta pārvietošanās brīvība, acīmredzami pārkāpjot viņa privilēģijas un imunitāti, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu var steidzamā kārtā uzņemties iniciatīvu apstiprināt attiecīgā deputāta privilēģijas un imunitāti. Par savu iniciatīvu Parlamenta priekšsēdētājs paziņo komitejai un informē Parlamentu.

| 2. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs izmanto pilnvaras, kas viņam piešķirtas ar 1. punktu, komiteja Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu pieņem zināšanai savas nākamās sanāksmes laikā. Vajadzības gadījumā komiteja var sagatavot ziņojumu iesniegšanai Parlamentā. |
| --- | --- |

2.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs izmanto pilnvaras, kas viņam piešķirtas ar 1. punktu, komiteja Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu pieņem zināšanai savas nākamās sanāksmes laikā. Vajadzības gadījumā komiteja var sagatavot ziņojumu iesniegšanai Parlamentā.

9. pants

9. pants

Ar imunitāti saistītās procedūras

Ar imunitāti saistītās procedūras

| 1. | Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

| 2. | Ar attiecīgā deputāta vai bijušā deputāta piekrišanu pieprasījumu var iesniegt cits deputāts, kuram tiek atļauts attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu pārstāvēt visos procedūras posmos.
  Deputāts, kurš pārstāv attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu, nepiedalās komitejas lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

2.

Ar attiecīgā deputāta vai bijušā deputāta piekrišanu pieprasījumu var iesniegt cits deputāts, kuram tiek atļauts attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu pārstāvēt visos procedūras posmos.

Deputāts, kurš pārstāv attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu, nepiedalās komitejas lēmumu pieņemšanā.

| 3. | Komiteja nekavējoties, bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību, izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas un imunitāti. |
| --- | --- |

3.

Komiteja nekavējoties, bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību, izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas un imunitāti.

| 4. | Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas. Grozījumi nav pieņemami. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. |
| --- | --- |

4.

Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas. Grozījumi nav pieņemami. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

| 5. | Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu. |
| --- | --- |

5.

Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu.

| 6. | Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam, un viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu.
  Attiecīgais deputāts nepiedalās debatēs – izņemot uzklausīšanu – par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti.
  Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Attiecīgais deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam.
  Ja attiecīgais deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus. Attiecīgajam deputātam šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt.
  Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina attiecīgo deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja attiecīgais deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti. |
| --- | --- |

6.

Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam, un viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu.

Attiecīgais deputāts nepiedalās debatēs – izņemot uzklausīšanu – par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti.

Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Attiecīgais deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam.

Ja attiecīgais deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus. Attiecīgajam deputātam šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt.

Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina attiecīgo deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja attiecīgais deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti.

| 7. | Ja pieprasījums atcelt vai aizstāvēt imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana vai aizstāvība attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras. |
| --- | --- |

7.

Ja pieprasījums atcelt vai aizstāvēt imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana vai aizstāvība attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras.

| 8. | Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj šai komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem. |
| --- | --- |

8.

Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj šai komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.

| 9. | Komitejas lēmuma priekšlikumu iekļauj pirmās sēdes darba kārtībā pēc lēmuma priekšlikuma iesniegšanas. Šādam priekšlikumam grozījumus neiesniedz.
  Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti.
  Neskarot 173. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās.
  Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm.
  Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. |
| --- | --- |

9.

Komitejas lēmuma priekšlikumu iekļauj pirmās sēdes darba kārtībā pēc lēmuma priekšlikuma iesniegšanas. Šādam priekšlikumam grozījumus neiesniedz.

Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti.

Neskarot 173. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās.

Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm.

Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

| 10. | Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par jebkādām izmaiņām un tiesas lēmumiem attiecīgajā tiesvedībā. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā – pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju. |
| --- | --- |

10.

Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par jebkādām izmaiņām un tiesas lēmumiem attiecīgajā tiesvedībā. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā – pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju.

| 11. | Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības. Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm. |
| --- | --- |

11.

Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības. Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm.

| 12. | Parlaments izskata tikai tādus pieprasījumus par deputāta imunitātes atcelšanu, ko tam iesniegušas tiesu iestādes vai dalībvalstu pastāvīgās pārstāvniecības. |
| --- | --- |

12.

Parlaments izskata tikai tādus pieprasījumus par deputāta imunitātes atcelšanu, ko tam iesniegušas tiesu iestādes vai dalībvalstu pastāvīgās pārstāvniecības.

| 13. | Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus. |
| --- | --- |

13.

Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus.

| 14. | Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

14.

Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

10. pants

10. pants

Izturēšanās normas

Izturēšanās normas

| 1. | Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā noteiktās vērtības un principus. Deputāti ar cieņu izturas pret Parlamentu un nekaitē tā reputācijai. |
| --- | --- |

1.

Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā noteiktās vērtības un principus. Deputāti ar cieņu izturas pret Parlamentu un nekaitē tā reputācijai.

| 2. | Deputāti izturas tā, lai netraucētu ne Parlamenta darba norisi, ne arī drošību un kārtību Parlamenta telpās vai tā iekārtu darbību. |
| --- | --- |

2.

Deputāti izturas tā, lai netraucētu ne Parlamenta darba norisi, ne arī drošību un kārtību Parlamenta telpās vai tā iekārtu darbību.

| 3. | Deputāti neizjauc Parlamenta kārtību un atturas no nepiedienīgas uzvedības. Viņi neizstāda transparentus. |
| --- | --- |

3.

Deputāti neizjauc Parlamenta kārtību un atturas no nepiedienīgas uzvedības. Viņi neizstāda transparentus.

| 4. | Parlamenta sēžu debatēs deputāti neizmanto aizvainojošus izteicienus.

  Izvērtējot, vai izteicieni, ko deputāts lieto Parlamenta debatēs, ir aizvainojoši, cita starpā būtu jāņem vērā runātāja identificējamie nodomi, tas, kā publika uztver paziņojumu un cik lielā mērā tas kaitē Parlamenta cieņai un reputācijai, kā arī attiecīgā deputāta vārda brīvība. Piemēram, neslavu ceļoši izteicieni, naida runa un kūdīšana uz diskrimināciju, kas balstās jo īpaši uz jebkuru no Pamattiesību hartas 21. pantā minētajiem iemesliem, parasti šī panta nozīmē tiktu uzskatīti par aizvainojošiem izteicieniem. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta sēžu debatēs deputāti neizmanto aizvainojošus izteicienus.

Izvērtējot, vai izteicieni, ko deputāts lieto Parlamenta debatēs, ir aizvainojoši, cita starpā būtu jāņem vērā runātāja identificējamie nodomi, tas, kā publika uztver paziņojumu un cik lielā mērā tas kaitē Parlamenta cieņai un reputācijai, kā arī attiecīgā deputāta vārda brīvība. Piemēram, neslavu ceļoši izteicieni, naida runa un kūdīšana uz diskrimināciju, kas balstās jo īpaši uz jebkuru no Pamattiesību hartas 21. pantā minētajiem iemesliem, parasti šī panta nozīmē tiktu uzskatīti par aizvainojošiem izteicieniem.

Izvērtējot, vai izteicieni, ko deputāts lieto Parlamenta debatēs, ir aizvainojoši, cita starpā būtu jāņem vērā runātāja identificējamie nodomi, tas, kā publika uztver paziņojumu un cik lielā mērā tas kaitē Parlamenta cieņai un reputācijai, kā arī attiecīgā deputāta vārda brīvība. Piemēram, neslavu ceļoši izteicieni, naida runa un kūdīšana uz diskrimināciju, kas balstās jo īpaši uz jebkuru no Pamattiesību hartas 21. pantā minētajiem iemesliem, parasti šī panta nozīmē tiktu uzskatīti par aizvainojošiem izteicieniem.

| 5. | Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju. |
| --- | --- |

5.

Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.

| 6. | Deputāti atturas no jebkāda veida psiholoģiskas vai seksuālas aizskarošas izturēšanās un ievēro Kodeksu par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus, kurš Reglamentam ir pievienots kā pielikums (4).
  Ja deputāts nav parakstījis deklarāciju par minēto kodeksu, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu, viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis un nevar piedalīties iestāžu sarunās. |
| --- | --- |

6.

Deputāti atturas no jebkāda veida psiholoģiskas vai seksuālas aizskarošas izturēšanās un ievēro Kodeksu par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus, kurš Reglamentam ir pievienots kā pielikums (4

Ja deputāts nav parakstījis deklarāciju par minēto kodeksu, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu, viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis un nevar piedalīties iestāžu sarunās.

| 7. | Ja deputāta labā strādājoša persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām, neievēro šajā pantā izklāstītās izturēšanās normas, attiecīgo deputātu par šādu uzvedību var sodīt. |
| --- | --- |

7.

Ja deputāta labā strādājoša persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām, neievēro šajā pantā izklāstītās izturēšanās normas, attiecīgo deputātu par šādu uzvedību var sodīt.

| 8. | Šī panta piemērošana nekādā citā veidā netraucē aktīvām debatēm Parlamentā un neietekmē deputātu vārda brīvību. |
| --- | --- |

8.

Šī panta piemērošana nekādā citā veidā netraucē aktīvām debatēm Parlamentā un neietekmē deputātu vārda brīvību.

| 9. | Šis pants pēc analoģijas attiecas uz Parlamenta struktūrvienībām, komitejām un delegācijām. |
| --- | --- |

9.

Šis pants pēc analoģijas attiecas uz Parlamenta struktūrvienībām, komitejām un delegācijām.

11. pants

11. pants

Deputātu finansiālās intereses un Pārredzamības reģistrs

Deputātu finansiālās intereses un Pārredzamības reģistrs

| 1. | Parlaments nosaka noteikumus par tā deputātu finansiālo interešu pārredzamību kā rīcības kodeksu, ko pieņem tā deputātu vairākums un pievieno Reglamentam kā pielikumu (5).
  Minētie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību. |
| --- | --- |

1.

Parlaments nosaka noteikumus par tā deputātu finansiālo interešu pārredzamību kā rīcības kodeksu, ko pieņem tā deputātu vairākums un pievieno Reglamentam kā pielikumu (5

Minētie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

| 2. | Deputātiem būtu jāīsteno sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kuri reģistrēti Pārredzamības reģistrā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu (6). |
| --- | --- |

2.

Deputātiem būtu jāīsteno sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kuri reģistrēti Pārredzamības reģistrā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu (6

| 3. | Deputātiem būtu jāpublicē tiešsaistē informācija par visām plānotajām sanāksmēm ar interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma. Neskarot I pielikuma 4. panta 6. punktu, referenti, ēnu referenti un komiteju priekšsēdētāji par katru ziņojumu tiešsaistē publicē visas plānotās sanāksmes ar interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma. Prezidijs Parlamenta tīmekļa vietnē nodrošina nepieciešamo infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.

Deputātiem būtu jāpublicē tiešsaistē informācija par visām plānotajām sanāksmēm ar interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma. Neskarot I pielikuma 4. panta 6. punktu, referenti, ēnu referenti un komiteju priekšsēdētāji par katru ziņojumu tiešsaistē publicē visas plānotās sanāksmes ar interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma. Prezidijs Parlamenta tīmekļa vietnē nodrošina nepieciešamo infrastruktūru.

| 4. | Prezidijs Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu tiešsaistes lapā nodrošina nepieciešamo infrastruktūru tiem deputātiem, kuri vēlas publicēt Deputātu nolikuma un tā īstenošanas noteikumu piemērojamos noteikumos paredzēto brīvprātīgo revīziju vai apstiprinājumu par to, ka piemaksas par vispārējiem izdevumiem izmantošana atbilst Deputātu nolikuma un tā īstenošanas noteikumu piemērojamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.

Prezidijs Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu tiešsaistes lapā nodrošina nepieciešamo infrastruktūru tiem deputātiem, kuri vēlas publicēt Deputātu nolikuma un tā īstenošanas noteikumu piemērojamos noteikumos paredzēto brīvprātīgo revīziju vai apstiprinājumu par to, ka piemaksas par vispārējiem izdevumiem izmantošana atbilst Deputātu nolikuma un tā īstenošanas noteikumu piemērojamiem noteikumiem.

| 5. | Šie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību. |
| --- | --- |

5.

Šie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

| 6. | Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi. |
| --- | --- |

6.

Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

12. pants

12. pants

Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF

Atbilstoši Parlamenta 1999. gada 18. novembra lēmumam (7), Parlamentā piemēro kopīgos noteikumus, kuri izklāstīti Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai Biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem.

7

OLAF

8

13. pants

13. pants

Novērotāji

Novērotāji

| 1. | Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir paredzēts piešķirt šai valstij pievienošanās brīdī. |
| --- | --- |

1.

Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir paredzēts piešķirt šai valstij pievienošanās brīdī.

| 2. | Minētie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību ne balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem, ne arī pārstāvēt Parlamentu ārējās attiecībās. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu. |
| --- | --- |

2.

Minētie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību ne balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem, ne arī pārstāvēt Parlamentu ārējās attiecībās. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu.

| 3. | Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem. |
| --- | --- |

3.

Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem.

2. NODAĻA

2. NODAĻA

Amatpersonas

Amatpersonas

14. pants

14. pants

Pagaidu priekšsēdētājs
   (9)

Pagaidu priekšsēdētājs

9

| 1. | Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 154. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem, ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā. |
| --- | --- |

1.

Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 154. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem, ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā.

| 2. | Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi saskaņā ar 3. panta 2. punkta otro daļu. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

2.

Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi saskaņā ar 3. panta 2. punkta otro daļu. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod atbildīgajai komitejai.

15. pants

15. pants

Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi
   (10)

Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi

10

| 1. | Parlamenta priekšsēdētāju, pēc tam – priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 191. panta noteikumiem.
  Kandidatūras izvirza ar kandidātu piekrišanu, turklāt kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu. Jaunas kandidatūras var izvirzīt pirms katras balsošanas kārtas.
  Ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus ievēlē ar aklamāciju, ja vien deputāti vai politiskā grupa vai grupas, kas veido vismaz augstāko obligāto minimumu, nepieprasa aizklāto balsošanu.
  Ja vienā balsošanas kārtā jāievēlē vairāk nekā viena amatpersona, vēlēšanu zīme ir derīga tikai tad, ja nodota vairāk nekā puse pieejamo balsu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētāju, pēc tam – priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 191. panta noteikumiem.

Kandidatūras izvirza ar kandidātu piekrišanu, turklāt kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu. Jaunas kandidatūras var izvirzīt pirms katras balsošanas kārtas.

Ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus ievēlē ar aklamāciju, ja vien deputāti vai politiskā grupa vai grupas, kas veido vismaz augstāko obligāto minimumu, nepieprasa aizklāto balsošanu.

Ja vienā balsošanas kārtā jāievēlē vairāk nekā viena amatpersona, vēlēšanu zīme ir derīga tikai tad, ja nodota vairāk nekā puse pieejamo balsu.

| 2. | Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai politiskie uzskati, dzimumi un ģeogrāfiskā izcelsme būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti. |
| --- | --- |

2.

Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai politiskie uzskati, dzimumi un ģeogrāfiskā izcelsme būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti.

16. pants

16. pants

Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana – atklāšanas runa
   (11)

Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana – atklāšanas runa

11

| 1. | Parlamenta priekšsēdētāja amata kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, tad, atkāpjoties no 15. panta 1. punkta noteikumiem, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētāja amata kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, tad, atkāpjoties no 15. panta 1. punkta noteikumiem, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

| 2. | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

2.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

17. pants

17. pants

Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

| 1. | Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos 14, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. |
| --- | --- |

1.

Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos 14, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

| 2. | Ņemot vērā 20. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku hierarhisko secību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums.
  Ja priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana ir notikusi ar aklamāciju, rīko aizklātu balsošanu, lai noteiktu hierarhisko secību. |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā 20. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku hierarhisko secību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums.

Ja priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana ir notikusi ar aklamāciju, rīko aizklātu balsošanu, lai noteiktu hierarhisko secību.

18. pants

18. pants

Kvestoru ievēlēšana

Kvestoru ievēlēšana

Parlaments ievēlē piecus kvestorus, izmantojot tādu pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanai.

19. pants

19. pants

Amata pilnvaru laiks
   (12)

Amata pilnvaru laiks

12

| 1. | Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi.

  Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai kā kvestors uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai kā kvestors uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai kā kvestors uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

| 2. | Ja pirms šī pilnvaru laika beigām atbrīvojas kāda vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām. |
| --- | --- |

2.

Ja pirms šī pilnvaru laika beigām atbrīvojas kāda vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām.

20. pants

20. pants

Brīvas vietas
   (13)

Brīvas vietas

13

| 1. | Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem par ievēlēšanu konkrētajā amatā.
  Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks hierarhiskā secībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā. |
| --- | --- |

1.

Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem par ievēlēšanu konkrētajā amatā.

Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks hierarhiskā secībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā.

| 2. | Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja amata vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda priekšsēdētāja vietnieks, ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai. |
| --- | --- |

2.

Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja amata vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda priekšsēdētāja vietnieks, ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai.

21. pants

21. pants

Priekšlaicīga amata pilnvaru izbeigšana

Priekšlaicīga amata pilnvaru izbeigšana

Ar trijām piektdaļām nodoto balsu vairākuma, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, Priekšsēdētāju konference Parlamentam var ierosināt izbeigt Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, kvestora, komitejas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka, parlamentu sadarbības delegācijas priekšsēdētaja vai priekšsēdētāja vietnieka vai jebkura cita Parlamentā ievēlēta amata pilnvaras, ja tā uzskata, ka attiecīgais deputāts ir izdarījis smagu pārkāpumu. Parlaments par minēto ierosinājumu pieņem lēmumu ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu.

Ja referents ir pārkāpis Reglamentam pievienoto Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomā (14), komiteja, kas viņu ir iecēlusi, pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas un Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma var viņu atstādināt no šāda pienākuma pildīšanas. Šā panta pirmajā daļā noteikto vairākumu pēc analoģijas piemēro visiem šīs procedūras posmiem.

14

3. NODAĻA

3. NODAĻA

Struktūrvienības un pienākumi

Struktūrvienības un pienākumi

22. pants

22. pants

Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar Reglamentu, un viņam ir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai vadītu Parlamenta apspriedes un nodrošinātu to pienācīgu norisi. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar Reglamentu, un viņam ir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai vadītu Parlamenta apspriedes un nodrošinātu to pienācīgu norisi.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes, lemj par grozījumu un citu balsošanai iesniegtu tekstu pieņemamību, kā arī par Parlamenta jautājumu pieļaujamību. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Tāpat viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes, lemj par grozījumu un citu balsošanai iesniegtu tekstu pieņemamību, kā arī par Parlamenta jautājumu pieļaujamību. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Tāpat viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās.

| 4. | Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt.

| 5. | Parlamenta priekšsēdētājs ir atbildīgs par Eiropas Parlamenta telpu un ēku drošību un neaizskaramību. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta priekšsēdētājs ir atbildīgs par Eiropas Parlamenta telpu un ēku drošību un neaizskaramību.

23. pants

23. pants

Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem, ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem, ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai.

| 2. | Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 25. pantā, 27. panta 3. un 5. punktā un 77. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 25. pantā, 27. panta 3. un 5. punktā un 77. panta 3. punktā.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs var deleģēt saviem vietniekiem jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku pildīt tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kas izklāstīti 137. pantā un 138. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs var deleģēt saviem vietniekiem jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku pildīt tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kas izklāstīti 137. pantā un 138. panta 2. punktā.

24. pants

24. pants

Prezidija sastāvs

Prezidija sastāvs

| 1. | Prezidiju veido Parlamenta priekšsēdētājs un 14 priekšsēdētāja vietnieki. |
| --- | --- |

1.

Prezidiju veido Parlamenta priekšsēdētājs un 14 priekšsēdētāja vietnieki.

| 2. | Kvestori ir Prezidija locekļi ar padomdevēja tiesībām. |
| --- | --- |

2.

Kvestori ir Prezidija locekļi ar padomdevēja tiesībām.

| 3. | Ja, pieņemot lēmumus Prezidijā, ir vienāds balsu sadalījums, Parlamenta priekšsēdētāja balss ir izšķirošā. |
| --- | --- |

3.

Ja, pieņemot lēmumus Prezidijā, ir vienāds balsu sadalījums, Parlamenta priekšsēdētāja balss ir izšķirošā.

25. pants

25. pants

Prezidija pienākumi

Prezidija pienākumi

| 1. | Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

1.

Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

| 2. | Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām. |
| --- | --- |

2.

Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām.

| 3. | Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem.

| 4. | Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi. |
| --- | --- |

4.

Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

| 5. | Prezidijs pieņem 36. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai. |
| --- | --- |

5.

Prezidijs pieņem 36. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai.

| 6. | Prezidijs sagatavo Parlamenta Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu. |
| --- | --- |

6.

Prezidijs sagatavo Parlamenta Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu.

| 7. | Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu. |
| --- | --- |

7.

Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu.

| 8. | Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību un var prasīt kvestoriem veikt konkrētus uzdevumus. |
| --- | --- |

8.

Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību un var prasīt kvestoriem veikt konkrētus uzdevumus.

| 9. | Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes vai doties darba braucienos ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu konstatēšanas braucienus.
  Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes vai darba braucienus, noteikumus par valodu lietošanu nosaka, pamatojoties uz Prezidija pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību. Tāds pats noteikums attiecas uz delegācijām. |
| --- | --- |

9.

Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes vai doties darba braucienos ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu konstatēšanas braucienus.

Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes vai darba braucienus, noteikumus par valodu lietošanu nosaka, pamatojoties uz Prezidija pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību. Tāds pats noteikums attiecas uz delegācijām.

| 10. | Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 234. pantu. |
| --- | --- |

10.

Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 234. pantu.

| 11. | Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un fondiem un to finansēšanu. |
| --- | --- |

11.

Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un fondiem un to finansēšanu.

| 12. | Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

12.

Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| 13. | Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami. |
| --- | --- |

13.

Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami.

| 14. | Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem.

| 15. | Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kuram uztic pienākumu īstenot konstruktīvu apspriešanos ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par svarīgiem tematiem. |
| --- | --- |

15.

Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kuram uztic pienākumu īstenot konstruktīvu apspriešanos ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par svarīgiem tematiem.

| 16. | Prezidijs ir atbildīgs par Deputātu nolikuma piemērošanu un lemj par piemaksu apmēru, ņemot vērā gada budžetu. |
| --- | --- |

16.

Prezidijs ir atbildīgs par Deputātu nolikuma piemērošanu un lemj par piemaksu apmēru, ņemot vērā gada budžetu.

26. pants

26. pants

Priekšsēdētāju konferences sastāvs

Priekšsēdētāju konferences sastāvs

| 1. | Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupas priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupas priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad ir devis iespēju pie politiskajām grupām nepiederošiem deputātiem paust viedokli, uzaicina vienu no viņiem bez balsstiesībām piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad ir devis iespēju pie politiskajām grupām nepiederošiem deputātiem paust viedokli, uzaicina vienu no viņiem bez balsstiesībām piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs.

| 3. | Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.
  Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.

Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam.

27. pants

27. pants

Priekšsēdētāju konferences pienākumi

Priekšsēdētāju konferences pienākumi

| 1. | Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

| 2. | Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu.

| 3. | Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar Parlamenta attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem. Lēmumus par to Parlamenta delegāciju pilnvarām un sastāvu, kurām paredzēts piedalīties apspriedēs ar Padomi un citām Eiropas Savienības iestādēm par fundamentāliem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības attīstību (t. s. šerpu process), pieņem, pamatojoties uz Parlamenta pieņemtajām attiecīgajām nostājām un ņemot vērā tajā pārstāvēto politisko viedokļu daudzveidību. Priekšsēdētāja vietnieki, kas ir atbildīgi par Parlamenta attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei ziņojumu par savu darbību šajā jomā. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar Parlamenta attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem. Lēmumus par to Parlamenta delegāciju pilnvarām un sastāvu, kurām paredzēts piedalīties apspriedēs ar Padomi un citām Eiropas Savienības iestādēm par fundamentāliem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības attīstību (t. s. šerpu process), pieņem, pamatojoties uz Parlamenta pieņemtajām attiecīgajām nostājām un ņemot vērā tajā pārstāvēto politisko viedokļu daudzveidību. Priekšsēdētāja vietnieki, kas ir atbildīgi par Parlamenta attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei ziņojumu par savu darbību šajā jomā.

| 4. | Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām. |
| --- | --- |

4.

Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām.

| 5. | Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Minētā apspriešanās var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu, regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei ziņojumu par savu darbību šajā jomā. |
| --- | --- |

5.

Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Minētā apspriešanās var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu, regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei ziņojumu par savu darbību šajā jomā.

| 6. | Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus. |
| --- | --- |

6.

Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus.

| 7. | Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju un pastāvīgo delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku. Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par ad hoc delegāciju apstiprināšanu. |
| --- | --- |

7.

Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju un pastāvīgo delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku. Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par ad hoc delegāciju apstiprināšanu.

| 8. | Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 37. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē. |
| --- | --- |

8.

Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 37. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē.

| 9. | Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus. |
| --- | --- |

9.

Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus.

| 10. | Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem. |
| --- | --- |

10.

Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem.

28. pants

28. pants

Kvestoru pienākumi

Kvestoru pienākumi

Kvestori atbilstoši Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus, kā arī par citu tiem uzticētu uzdevumu izpildi.

29. pants

29. pants

Komiteju priekšsēdētāju konference

Komiteju priekšsēdētāju konference

| 1. | Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

1.

Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

| 2. | Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts.

| 3. | Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu. |
| --- | --- |

3.

Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu.

| 4. | Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

4.

Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

30. pants

30. pants

Delegāciju priekšsēdētāju konference

Delegāciju priekšsēdētāju konference

| 1. | Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

1.

Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

| 2. | Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts.

| 3. | Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu. |
| --- | --- |

3.

Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu.

| 4. | Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

4.

Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

31. pants

31. pants

Amatpersonas darba turpināšana vēlēšanu periodā

Amatpersonas darba turpināšana vēlēšanu periodā

Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, visas iepriekšējā sasaukuma struktūrvienības un amatpersonas turpina pildīt savus amata pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei.

32. pants

32. pants

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

| 1. | Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās un izdala visiem deputātiem. Tie ir publiski pieejami, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu, lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem. |
| --- | --- |

1.

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās un izdala visiem deputātiem. Tie ir publiski pieejami, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu, lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem.

| 2. | Ikviens Parlamenta deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru attiecīgo pienākumu izpildi. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem, un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas. |
| --- | --- |

2.

Ikviens Parlamenta deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru attiecīgo pienākumu izpildi. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem, un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

4. NODAĻA

4. NODAĻA

Politiskās grupas

Politiskās grupas

33. pants

33. pants

Politisko grupu izveide un likvidācija

Politisko grupu izveide un likvidācija

| 1. | Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

  Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu. |
| --- | --- |

1.

Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

| 2. | Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti. |
| --- | --- |

2.

Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti.

| 3. | Ja grupas locekļu skaits nesasniedz vienu no obligātā minimuma kritērijiem, Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  — | deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm, |
| --- | --- | --- |

3.

Ja grupas locekļu skaits nesasniedz vienu no obligātā minimuma kritērijiem, Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

—

deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm,

| — | grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu. |
| --- | --- |

—

grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu.

Parlamenta priekšsēdētājs šo atkāpi nepiemēro, ja ir pietiekami pierādījumi aizdomām par tās ļaunprātīgu izmantošanu.

| 4. | Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā. |
| --- | --- |

4.

Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā.

| 5. | Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Minētajā paziņojumā norāda:






  — | politiskās grupas nosaukumu, |
| --- | --- | --- |

5.

Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Minētajā paziņojumā norāda:

—

politiskās grupas nosaukumu,

| — | politisku deklarāciju, kurā izklāstīts grupas mērķis, kā arī

  Grupas politiskajā deklarācijā izklāsta vērtības, par kurām grupa iestājas, un galvenos politiskos mērķus, kurus tās locekļi plāno kopīgi sasniegt, īstenojot savas pilnvaras. Deklarācijā apraksta grupas kopīgo politisko orientāciju būtiskā, atšķirīgā un patiesā veidā. |
| --- | --- |

—

politisku deklarāciju, kurā izklāstīts grupas mērķis, kā arī

Grupas politiskajā deklarācijā izklāsta vērtības, par kurām grupa iestājas, un galvenos politiskos mērķus, kurus tās locekļi plāno kopīgi sasniegt, īstenojot savas pilnvaras. Deklarācijā apraksta grupas kopīgo politisko orientāciju būtiskā, atšķirīgā un patiesā veidā.

Grupas politiskajā deklarācijā izklāsta vērtības, par kurām grupa iestājas, un galvenos politiskos mērķus, kurus tās locekļi plāno kopīgi sasniegt, īstenojot savas pilnvaras. Deklarācijā apraksta grupas kopīgo politisko orientāciju būtiskā, atšķirīgā un patiesā veidā

| — | locekļu vārdus un prezidija sastāvu. |
| --- | --- |

—

locekļu vārdus un prezidija sastāvu.

Visi grupas locekļi paziņojuma pielikumā rakstiski apliecina, ka viņiem ir tāda pati politiskā pārliecība.

| 6. | Paziņojumu pievieno tās sesijas protokolam, kurā tiek sniegts paziņojums par politiskās grupas izveidi. |
| --- | --- |

6.

Paziņojumu pievieno tās sesijas protokolam, kurā tiek sniegts paziņojums par politiskās grupas izveidi.

| 7. | Parlamenta priekšsēdētājs sniedz paziņojumu par politiskās grupas izveidi Parlamentā. Šādam paziņojumam ir atpakaļejošs juridisks spēks no tā brīža, kad attiecīgā grupa ir paziņojusi Parlamenta priekšsēdētājam par tās izveidi saskaņā ar šo pantu.
  Parlamenta priekšsēdētājs Parlamentā sniedz paziņojumu arī par politiskās grupas likvidāciju. Šāds paziņojums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad vairs nav izpildīti nosacījumi politiskās grupas pastāvēšanai. |
| --- | --- |

7.

Parlamenta priekšsēdētājs sniedz paziņojumu par politiskās grupas izveidi Parlamentā. Šādam paziņojumam ir atpakaļejošs juridisks spēks no tā brīža, kad attiecīgā grupa ir paziņojusi Parlamenta priekšsēdētājam par tās izveidi saskaņā ar šo pantu.

Parlamenta priekšsēdētājs Parlamentā sniedz paziņojumu arī par politiskās grupas likvidāciju. Šāds paziņojums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad vairs nav izpildīti nosacījumi politiskās grupas pastāvēšanai.

34. pants

34. pants

Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

| 1. | Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Parlamenta Ģenerālsekretariāta noteikto štatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas. |
| --- | --- |

1.

Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Parlamenta Ģenerālsekretariāta noteikto štatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas.

| 2. | Katra sasaukuma sākumā Priekšsēdētāju konference cenšas vienoties par kārtību, kādā Parlamenta politiskā daudzveidība tiek atspoguļota komitejās, delegācijās, kā arī lēmumu pieņemšanas struktūrās |
| --- | --- |

2.

Katra sasaukuma sākumā Priekšsēdētāju konference cenšas vienoties par kārtību, kādā Parlamenta politiskā daudzveidība tiek atspoguļota komitejās, delegācijās, kā arī lēmumu pieņemšanas struktūrās

| 3. | Prezidijs, ņemot vērā ikvienu Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu, pieņem noteikumus par 1. punktā minētā administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu un par minēto noteikumu neizpildes sekām. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs, ņemot vērā ikvienu Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu, pieņem noteikumus par 1. punktā minētā administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu un par minēto noteikumu neizpildes sekām.

| 4. | Minētajos noteikumos paredz administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā. |
| --- | --- |

4.

Minētajos noteikumos paredz administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā.

35. pants

35. pants

Sadarbības grupas

Sadarbības grupas

| 1. | Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.

Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību.

| 2. | Sadarbības grupas un citi neoficiāli grupējumi darbojas pilnībā pārredzami un neiesaistās nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Tie nedrīkst organizēt pasākumus trešās valstīs, kas sakrīt ar oficiālas Parlamenta struktūras, tostarp oficiālas vēlēšanu novērošanas delegācijas, darba braucienu. |
| --- | --- |

2.

Sadarbības grupas un citi neoficiāli grupējumi darbojas pilnībā pārredzami un neiesaistās nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Tie nedrīkst organizēt pasākumus trešās valstīs, kas sakrīt ar oficiālas Parlamenta struktūras, tostarp oficiālas vēlēšanu novērošanas delegācijas, darba braucienu.

| 3. | Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Parlamenta iekšējos noteikumos par šādu grupējumu izveidošanu, politiskā grupa var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

3.

Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Parlamenta iekšējos noteikumos par šādu grupējumu izveidošanu, politiskā grupa var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.

| 4. | Sadarbības grupām jāiesniedz gada deklarācija par jebkādu atbalstu naudā vai natūrā (piem., sekretariāta atbalstu), kas būtu jādeklarē atbilstīgi I pielikumam, ja šāds atbalsts būtu individuāli piedāvāts atsevišķiem deputātiem.
  Citiem neoficiālajiem grupējumiem arī ir pienākums līdz nākamā mēneša beigām deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā, ko deputāti nav deklarējuši individuāli saskaņā ar I pielikumā viņiem noteiktajiem pienākumiem. |
| --- | --- |

4.

Sadarbības grupām jāiesniedz gada deklarācija par jebkādu atbalstu naudā vai natūrā (piem., sekretariāta atbalstu), kas būtu jādeklarē atbilstīgi I pielikumam, ja šāds atbalsts būtu individuāli piedāvāts atsevišķiem deputātiem.

Citiem neoficiālajiem grupējumiem arī ir pienākums līdz nākamā mēneša beigām deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā, ko deputāti nav deklarējuši individuāli saskaņā ar I pielikumā viņiem noteiktajiem pienākumiem.

| 5. | Tikai interešu pārstāvji, kas ir reģistrēti Pārredzamības reģistrā, var piedalīties sadarbības grupas vai cita neoficiāla grupējuma darbībās, kuras tiek organizētas Parlamenta telpās, piemēram, apmeklējot sadarbības grupas vai cita neoficiāla grupējuma sanāksmes vai pasākumus, piedāvājot tam atbalstu vai kopīgi rīkojot tā pasākumus. |
| --- | --- |

5.

Tikai interešu pārstāvji, kas ir reģistrēti Pārredzamības reģistrā, var piedalīties sadarbības grupas vai cita neoficiāla grupējuma darbībās, kuras tiek organizētas Parlamenta telpās, piemēram, apmeklējot sadarbības grupas vai cita neoficiāla grupējuma sanāksmes vai pasākumus, piedāvājot tam atbalstu vai kopīgi rīkojot tā pasākumus.

| 6. | Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj 3. punktā minētās deklarācijas. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par minētajām deklarācijām un to publicēšanu Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

6.

Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj 3. punktā minētās deklarācijas. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par minētajām deklarācijām un to publicēšanu Parlamenta tīmekļa vietnē.

| 7. | Kvestori nodrošina šā panta efektīvu izpildi. |
| --- | --- |

7.

Kvestori nodrošina šā panta efektīvu izpildi.

36. pants

36. pants

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| 1. | Deputātiem, kuri nepieder ne pie vienas politiskās grupas, piešķir sekretariātu. Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma paredz sīki izstrādātus noteikumus par šādu sekretariātu piešķiršanu. |
| --- | --- |

1.

Deputātiem, kuri nepieder ne pie vienas politiskās grupas, piešķir sekretariātu. Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma paredz sīki izstrādātus noteikumus par šādu sekretariātu piešķiršanu.

| 2. | Prezidijs nosaka pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu statusu un parlamentārās tiesības. |
| --- | --- |

2.

Prezidijs nosaka pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu statusu un parlamentārās tiesības.

| 3. | Prezidijs nosaka to apropriāciju piešķiršanas, īstenošanas un uzraudzības noteikumus, kas iekļautas Parlamenta budžetā, lai segtu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta izdevumus un izdevumus par administratīvo nodrošinājumu. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs nosaka to apropriāciju piešķiršanas, īstenošanas un uzraudzības noteikumus, kas iekļautas Parlamenta budžetā, lai segtu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta izdevumus un izdevumus par administratīvo nodrošinājumu.

37. pants

37. pants

Vietu sadalījums sēžu zālē

Vietu sadalījums sēžu zālē

Priekšsēdētāju konference lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē politiskajām grupām, pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem un Savienības iestādēm.

II SADAĻA

LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

1. NODAĻA

1. NODAĻA

Likumdošanas procedūras vispārīgi noteikumi

Likumdošanas procedūras vispārīgi noteikumi

38. pants

38. pants

Ikgadējā plānošana

Ikgadējā plānošana

| 1. | Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.
  Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās (15). |
| --- | --- |

1.

Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās (15).

15

| 2. | Pēc Komisijas darba programmas pieņemšanas Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar 7. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (16), apmainās ar viedokļiem un vienojas par kopīgu deklarāciju par iestāžu gada programmu, kurā nosaka vispārīgus mērķus un prioritātes.
  Pirms tiek sāktas sarunas ar Padomi un Komisiju, Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci un Komiteju priekšsēdētāju konferenci par Parlamenta vispārīgajiem mērķiem un prioritātēm.
  Pirms kopīgās deklarācijas parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu. |
| --- | --- |

2.

Pēc Komisijas darba programmas pieņemšanas Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar 7. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (16

Pirms tiek sāktas sarunas ar Padomi un Komisiju, Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci un Komiteju priekšsēdētāju konferenci par Parlamenta vispārīgajiem mērķiem un prioritātēm.

Pirms kopīgās deklarācijas parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu.

| 3. | Ikvienu Parlamenta pieņemto rezolūciju par likumdošanas plānošanu un prioritātēm Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

Ikvienu Parlamenta pieņemto rezolūciju par likumdošanas plānošanu un prioritātēm Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

| 4. | Ja Komisija plāno atsaukt priekšlikumu, atbildīgā komiteja aicina attiecīgo komisāru apspriest minēto nodomu sanāksmē. Minētajā sanāksmē var aicināt piedalīties arī Padomes prezidentvalsts pārstāvjus. Ja atbildīgā komiteja nepiekrīt plānotajai atsaukšanai, tā var pieprasīt Komisijai sniegt paziņojumu Parlamentam. Piemēro 132. pantu. |
| --- | --- |

4.

Ja Komisija plāno atsaukt priekšlikumu, atbildīgā komiteja aicina attiecīgo komisāru apspriest minēto nodomu sanāksmē. Minētajā sanāksmē var aicināt piedalīties arī Padomes prezidentvalsts pārstāvjus. Ja atbildīgā komiteja nepiekrīt plānotajai atsaukšanai, tā var pieprasīt Komisijai sniegt paziņojumu Parlamentam. Piemēro 132. pantu.

39. pants

39. pants

Pamattiesību ievērošana

Pamattiesību ievērošana

| 1. | Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro tiesības, brīvības un principus, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā, kā arī tā 2. pantā iekļautās vērtības. |
| --- | --- |

1.

Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro tiesības, brīvības un principus, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā, kā arī tā 2. pantā iekļautās vērtības.

| 2. | Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, uzskata, ka leģislatīvā akta priekšlikums pilnībā vai daļēji neatbilst Eiropas Savienības pamattiesībām, jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod par pamattiesību aizsardzību atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

2.

Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, uzskata, ka leģislatīvā akta priekšlikums pilnībā vai daļēji neatbilst Eiropas Savienības pamattiesībām, jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod par pamattiesību aizsardzību atbildīgajai komitejai.

| 3. | Minēto pieprasījumu iesniedz četru darba nedēļu laikā pēc tam, kad Parlamentā sniegts paziņojums par vēršanos par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā. |
| --- | --- |

3.

Minēto pieprasījumu iesniedz četru darba nedēļu laikā pēc tam, kad Parlamentā sniegts paziņojums par vēršanos par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā.

| 4. | Par pamattiesību aizsardzību atbildīgās komitejas atzinumu pievieno par konkrētā jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam. |
| --- | --- |

4.

Par pamattiesību aizsardzību atbildīgās komitejas atzinumu pievieno par konkrētā jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam.

40. pants

40. pants

Juridiskā pamata pārbaude

Juridiskā pamata pārbaude

| 1. | Pēc tam, kad juridiski saistoša akta priekšlikumu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, tā vispirms pārbauda šā priekšlikuma juridisko pamatu. |
| --- | --- |

1.

Pēc tam, kad juridiski saistoša akta priekšlikumu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, tā vispirms pārbauda šā priekšlikuma juridisko pamatu.

| 2. | Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību – tas attiecas arī uz atbilstības pārbaudi Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajiem kritērijiem –, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību – tas attiecas arī uz atbilstības pārbaudi Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajiem kritērijiem –, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu.

| 3. | Turklāt komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas jebkurā likumdošanas procedūras posmā izskatīt jautājumu par juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| --- | --- |

3.

Turklāt komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas jebkurā likumdošanas procedūras posmā izskatīt jautājumu par juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

| 4. | Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja - attiecīgā gadījumā pēc viedokļu apmaiņas ar Padomi un Komisiju saskaņā ar kārtību, par kuru panākta vienošanās iestāžu līmenī (17), - nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam. Neskarot 61. pantu, Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības. |
| --- | --- |

4.

Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja - attiecīgā gadījumā pēc viedokļu apmaiņas ar Padomi un Komisiju saskaņā ar kārtību, par kuru panākta vienošanās iestāžu līmenī (17

| 5. | Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību. |
| --- | --- |

5.

Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību.

41. pants

41. pants

Likumdošanas pilnvaru deleģēšana un īstenošanas pilnvaru piešķiršana

Likumdošanas pilnvaru deleģēšana un īstenošanas pilnvaru piešķiršana

| 1. | Izvērtējot priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana. |
| --- | --- |

1.

Izvērtējot priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana.

| 2. | Izvērtējot priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar kuru atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantam piešķir īstenošanas pilnvaras, Parlaments īpašu uzmanību pievērš tam, ka, izmantojot īstenošanas pilnvaras, Komisija nevar ne grozīt, ne arī papildināt leģislatīvo aktu, pat ne attiecībā uz tā nebūtiskiem elementiem. |
| --- | --- |

2.

Izvērtējot priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar kuru atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantam piešķir īstenošanas pilnvaras, Parlaments īpašu uzmanību pievērš tam, ka, izmantojot īstenošanas pilnvaras, Komisija nevar ne grozīt, ne arī papildināt leģislatīvo aktu, pat ne attiecībā uz tā nebūtiskiem elementiem.

| 3. | Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas ir atbildīga par Savienības tiesību aktu interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

3.

Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas ir atbildīga par Savienības tiesību aktu interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu.

| 4. | Turklāt par Savienības tiesību aktu interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu var izskatīt pēc savas iniciatīvas. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| --- | --- |

4.

Turklāt par Savienības tiesību aktu interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu var izskatīt pēc savas iniciatīvas. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

42. pants

42. pants

Finansiālās atbilstības pārbaude

Finansiālās atbilstības pārbaude

| 1. | Ja juridiski saistoša akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi. |
| --- | --- |

1.

Ja juridiski saistoša akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

| 2. | Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu juridiski saistošo aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību regulai par daudzgadu finanšu shēmu. |
| --- | --- |

2.

Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu juridiski saistošo aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību regulai par daudzgadu finanšu shēmu.

| 3. | Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu. |
| --- | --- |

3.

Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu.

| 4. | Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par juridiski saistošu aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| --- | --- |

4.

Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par juridiski saistošu aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

| 5. | Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam, pirms Parlaments balso par priekšlikumu. |
| --- | --- |

5.

Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam, pirms Parlaments balso par priekšlikumu.

43. pants

43. pants

Subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanas pārbaude

Subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanas pārbaude

| 1. | Leģislatīvā akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai. |
| --- | --- |

1.

Leģislatīvā akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai.

| 2. | Tikai par subsidiaritātes principa ievērošanu par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja var sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par leģislatīvā akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Tikai par subsidiaritātes principa ievērošanu par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja var sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par leģislatīvā akta priekšlikumu.

| 3. | Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā. |
| --- | --- |

3.

Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā.

| 4. | Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola Nr. 1 3. pantu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, minēto dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

4.

Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola Nr. 1 3. pantu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, minēto dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgajai komitejai.

| 5. | Ja pamatoti atzinumi par leģislatīvā akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem saskaņā ar Protokola Nr. 2 7. panta 1. punkta otro daļu, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad leģislatīvā akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties. |
| --- | --- |

5.

Ja pamatoti atzinumi par leģislatīvā akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem saskaņā ar Protokola Nr. 2 7. panta 1. punkta otro daļu, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad leģislatīvā akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties.

| 6. | Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par leģislatīvā akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem saskaņā ar Protokola Nr. 2 7. panta 1. punkta otro daļu, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.
  Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus. |
| --- | --- |

6.

Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par leģislatīvā akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem saskaņā ar Protokola Nr. 2 7. panta 1. punkta otro daļu, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.

Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus.

44. pants

44. pants

Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana

Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana

| 1. | Likumdošanas procesā Parlaments un tā komitejas prasa, lai tiem būtu pieejami visi uz tiesību aktu priekšlikumiem attiecīgie dokumenti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei un tās darba grupām. |
| --- | --- |

1.

Likumdošanas procesā Parlaments un tā komitejas prasa, lai tiem būtu pieejami visi uz tiesību aktu priekšlikumiem attiecīgie dokumenti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei un tās darba grupām.

| 2. | Leģislatīvā akta priekšlikuma izskatīšanas laikā atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija un Padome to informē par priekšlikuma virzību Padomē un tās darba grupās, it īpaši par iespējamiem kompromisiem, kuri būtiski grozītu sākotnējo priekšlikumu, kā arī par autora nodomu priekšlikumu atsaukt. |
| --- | --- |

2.

Leģislatīvā akta priekšlikuma izskatīšanas laikā atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija un Padome to informē par priekšlikuma virzību Padomē un tās darba grupās, it īpaši par iespējamiem kompromisiem, kuri būtiski grozītu sākotnējo priekšlikumu, kā arī par autora nodomu priekšlikumu atsaukt.

45. pants

45. pants

Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs

Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs

Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sanāksmē, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Parlamentu tajā pārstāv par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits minētās komitejas iecelts deputāts.

46. pants

46. pants

Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus

Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus

Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu saskaņā ar 54. pantu.

Šajā ziņojumā iekļauj:

| a) | rezolūcijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

a)

rezolūcijas priekšlikumu;

| b) | priekšlikuma projektu, |
| --- | --- |

b)

priekšlikuma projektu,

| c) | paskaidrojumu, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

c)

paskaidrojumu, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu.

Ja pirms tiesību akta pieņemšanas Parlamentā ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums vai piekrišana un Komisijas atzinums vai piekrišana, Parlaments pēc balsojuma par tiesību akta priekšlikumu un pamatojoties uz referenta ierosinājumu, var pieņemt lēmumu, ka balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu atliek, līdz Padome vai Komisija būs paziņojušas savu nostāju.

47. pants

47. pants

Prasības Komisijai iesniegt priekšlikumus

Prasības Komisijai iesniegt priekšlikumus

| 1. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu. Parlaments to prasa, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 54. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu. Parlaments to prasa, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 54. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

| 2. | Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.
  Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda izmantoto juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem.
  Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt par šādu pārbaudi atbildīgajai komitejai, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai.
  Pirms šādas nosūtīšanas par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras minētās komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamām īsai izskatīšanai.
  Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc tam, kad priekšlikuma sagatavotājiem ir bijusi iespēja tikt uzklausītiem komitejā.
  Priekšlikuma autoru vārdus norāda ziņojuma virsrakstā. |
| --- | --- |

2.

Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.

Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda izmantoto juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem.

Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt par šādu pārbaudi atbildīgajai komitejai, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai.

Pirms šādas nosūtīšanas par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras minētās komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamām īsai izskatīšanai.

Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc tam, kad priekšlikuma sagatavotājiem ir bijusi iespēja tikt uzklausītiem komitejā.

Priekšlikuma autoru vārdus norāda ziņojuma virsrakstā.

| 3. | Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu.

| 4. | Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus. |
| --- | --- |

4.

Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus.

| 5. | Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā Savienības tiesību akta priekšlikuma izstrādi. |
| --- | --- |

5.

Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā Savienības tiesību akta priekšlikuma izstrādi.

| 6. | Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri uzrauga to, vai Komisija ievēro Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 10. punktu, saskaņā ar kuru Komisijai jāsniedz atbildes uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus, trīs mēnešu laikā pieņemot īpašu paziņojumu, kurā norādīti paredzētie turpmākie pasākumi, kas ir jāveic šajā sakarībā. Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri ziņo Priekšsēdētāju konferencei par šādas uzraudzības rezultātiem. |
| --- | --- |

6.

Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri uzrauga to, vai Komisija ievēro Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 10. punktu, saskaņā ar kuru Komisijai jāsniedz atbildes uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus, trīs mēnešu laikā pieņemot īpašu paziņojumu, kurā norādīti paredzētie turpmākie pasākumi, kas ir jāveic šajā sakarībā. Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri ziņo Priekšsēdētāju konferencei par šādas uzraudzības rezultātiem.

48. pants

48. pants

Juridiski saistošu aktu izskatīšana

Juridiski saistošu aktu izskatīšana

| 1. | No citām iestādēm vai dalībvalstīm saņemtu juridiski saistošu aktu priekšlikumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| --- | --- |

1.

No citām iestādēm vai dalībvalstīm saņemtu juridiski saistošu aktu priekšlikumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

| 2. | Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs, pirms paziņo Parlamentam par jautājuma nodošanu atbildīgajai komitejai, var iesniegt jautājumu par kompetenci Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences vai Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ieteikumu, saskaņā ar 211. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs, pirms paziņo Parlamentam par jautājuma nodošanu atbildīgajai komitejai, var iesniegt jautājumu par kompetenci Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences vai Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ieteikumu, saskaņā ar 211. panta 2. punktu.

| 3. | Atbildīgā komiteja jebkurā brīdī var izlemt iecelt referentu, kurš pārrauga priekšlikuma sagatavošanu. Tā jo īpaši to dara tad, ja priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja jebkurā brīdī var izlemt iecelt referentu, kurš pārrauga priekšlikuma sagatavošanu. Tā jo īpaši to dara tad, ja priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā.

| 4. | Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu. |
| --- | --- |

4.

Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu.

49. pants

49. pants

Likumdošanas procedūru paātrināšana

Likumdošanas procedūru paātrināšana

Atbildīgā komiteja vai komitejas, saskaņojot to ar Padomi un Komisiju, var vienoties par likumdošanas procedūru paātrināšanu konkrētiem priekšlikumiem, kas izvēlēti jo īpaši no tiem priekšlikumiem, kuri noteikti par prioritāriem saskaņā ar 38. panta 2. punktu kopīgajā deklarācijā par starpiestāžu gada programmu.

50. pants

50. pants

Likumdošanas procedūras par iestāžu, izņemot Komisiju, vai dalībvalstu iniciatīvām

Likumdošanas procedūras par iestāžu, izņemot Komisiju, vai dalībvalstu iniciatīvām

| 1. | Izskatot iniciatīvas, ko rosinājušas iestādes, izņemot Komisiju, vai dalībvalstis, atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no iestādēm vai dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu, ar to iepazīstināt komiteju. Pārstāvjus no dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu, var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvji. |
| --- | --- |

1.

Izskatot iniciatīvas, ko rosinājušas iestādes, izņemot Komisiju, vai dalībvalstis, atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no iestādēm vai dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu, ar to iepazīstināt komiteju. Pārstāvjus no dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu, var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvji.

| 2. | Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par iniciatīvu vai arī tā tuvākajā laikā plāno iesniegt alternatīvu priekšlikumu. Ja atbilde, ko tā saņem, ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi minēto atzinumu par šo iniciatīvu vai alternatīvu priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par iniciatīvu vai arī tā tuvākajā laikā plāno iesniegt alternatīvu priekšlikumu. Ja atbilde, ko tā saņem, ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi minēto atzinumu par šo iniciatīvu vai alternatīvu priekšlikumu.

| 3. | Ja Komisija un/vai citas iestādes un/vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem. |
| --- | --- |

3.

Ja Komisija un/vai citas iestādes un/vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

2. NODAĻA

2. NODAĻA

Procedūra komitejā

Procedūra komitejā

51. pants

51. pants

Normatīvi ziņojumi

Normatīvi ziņojumi

| 1. | Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts juridiski saistoša akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro. |
| --- | --- |

1.

Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts juridiski saistoša akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro.

| 2. | Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro vienkāršotu procedūru saskaņā ar 52. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par juridiski saistoša akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz 48. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

2.

Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro vienkāršotu procedūru saskaņā ar 52. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par juridiski saistoša akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz 48. panta 3. punktu.

| 3. | Komitejas ziņojumā iekļauj:






  a) | priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsu pamatojumu, kuru sagatavo autors un par kuru nebalso; |
| --- | --- | --- |

3.

Komitejas ziņojumā iekļauj:

a)

priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsu pamatojumu, kuru sagatavo autors un par kuru nebalso;

| b) | normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 59. panta 5. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 59. panta 5. punkta noteikumiem;

| c) | attiecīgā gadījumā paskaidrojumu, ja vajadzīgs – kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme, ja tāda ir, un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā paskaidrojumu, ja vajadzīgs – kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme, ja tāda ir, un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu;

| d) | norādi uz Parlamenta veiktu ietekmes novērtējumu, ja tāds ir. |
| --- | --- |

d)

norādi uz Parlamenta veiktu ietekmes novērtējumu, ja tāds ir.

52. pants

52. pants

Vienkāršota procedūra

Vienkāršota procedūra

| 1. | Pēc pirmajām debatēm par juridiski saistoša akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai to apstiprina bez grozījumiem. Ja vien deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, pret to neiebilst, ierosināto procedūru uzskata par apstiprinātu. Priekšsēdētājs vai referents, ja tāds ir iecelts, iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam. Piemēro 159. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 159. panta 2. un 4. punktu. |
| --- | --- |

1.

Pēc pirmajām debatēm par juridiski saistoša akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai to apstiprina bez grozījumiem. Ja vien deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, pret to neiebilst, ierosināto procedūru uzskata par apstiprinātu. Priekšsēdētājs vai referents, ja tāds ir iecelts, iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam. Piemēro 159. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 159. panta 2. un 4. punktu.

| 2. | Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, nav izteikuši iebildumus, uzskata, ka ierosinātā procedūra ir apstiprināta, un šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem.
  Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 10 darba dienas no grozījumu saņemšanas, deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, nav izteikusi iebildumus pret grozījumiem, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 159. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 159. panta 2. un 4. punktu.
  Ja deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, iebilst pret grozījumiem, par tiem balso nākamajā komitejas sanāksmē. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, nav izteikuši iebildumus, uzskata, ka ierosinātā procedūra ir apstiprināta, un šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem.

Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 10 darba dienas no grozījumu saņemšanas, deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, nav izteikusi iebildumus pret grozījumiem, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 159. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 159. panta 2. un 4. punktu.

Ja deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, iebilst pret grozījumiem, par tiem balso nākamajā komitejas sanāksmē.

| 3. | Izņemot noteikumus par iesniegšanu Parlamentam, šis pants pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 56. panta nozīmē. |
| --- | --- |

3.

Izņemot noteikumus par iesniegšanu Parlamentam, šis pants pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 56. panta nozīmē.

53. pants

53. pants

Nenormatīvi ziņojumi

Nenormatīvi ziņojumi

| 1. | Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus. |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus.

| 2. | Komitejas ziņojumā iekļauj:






  a) | rezolūcijas priekšlikumu; |
| --- | --- | --- |

2.

Komitejas ziņojumā iekļauj:

a)

rezolūcijas priekšlikumu;

| b) | paskaidrojumu, ja nepieciešams – kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme, ja tāda ir, un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojumu, ja nepieciešams – kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme, ja tāda ir, un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu;

| c) | rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 143. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

c)

rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 143. panta 7. punktu.

54. pants

54. pants

Patstāvīgi ziņojumi

Patstāvīgi ziņojumi

| 1. | Ja komiteja ir paredzējusi sagatavot nenormatīvu ziņojumu vai ziņojumu saskaņā ar 46. vai 47. pantu par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē un kas nav nodots izskatīšanai komitejā, tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja.
  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar pirmo daļu, pamatojoties uz īstenošanas noteikumiem, ko tā pati nosaka. |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja ir paredzējusi sagatavot nenormatīvu ziņojumu vai ziņojumu saskaņā ar 46. vai 47. pantu par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē un kas nav nodots izskatīšanai komitejā, tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja.

Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar pirmo daļu, pamatojoties uz īstenošanas noteikumiem, ko tā pati nosaka.

| 2. | Ja Priekšsēdētāju konference nolemj šādu atļauju nedot, tā savu lēmumu pamato.
  Ja uz ziņojuma tematu attiecas 46. pantā minētās Parlamenta iniciatīvas tiesības, Priekšsēdētāju konference var nolemt šādu atļauju nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

2.

Ja Priekšsēdētāju konference nolemj šādu atļauju nedot, tā savu lēmumu pamato.

Ja uz ziņojuma tematu attiecas 46. pantā minētās Parlamenta iniciatīvas tiesības, Priekšsēdētāju konference var nolemt šādu atļauju nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi.

| 3. | Gadījumos, kas minēti 46. un 47. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

3.

Gadījumos, kas minēti 46. un 47. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

| 4. | Parlamentam iesniegtie rezolūciju priekšlikumi jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 160. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus un pieprasījumus balsot pa daļām vai atsevišķi pieņem izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis vai nu referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 181. panta 3. punktu. Komitejas rezolūcijas priekšlikumam un tā grozījumiem piemēro 190. pantu. Reglamenta 190. pantu piemēro arī tad, ja notiek viens balsojums par alternatīviem rezolūciju priekšlikumiem. |
| --- | --- |

4.

Parlamentam iesniegtie rezolūciju priekšlikumi jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 160. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus un pieprasījumus balsot pa daļām vai atsevišķi pieņem izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis vai nu referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 181. panta 3. punktu. Komitejas rezolūcijas priekšlikumam un tā grozījumiem piemēro 190. pantu. Reglamenta 190. pantu piemēro arī tad, ja notiek viens balsojums par alternatīviem rezolūciju priekšlikumiem.

| 5. | Šā panta 4. punktu nepiemēro gadījumos, kad ziņojuma temats var tikt izskatīts plenārsēdes prioritārajās debatēs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 46. vai 47. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai ja to atļauts sagatavot kā stratēģisku ziņojumu (18). |
| --- | --- |

5.

Šā panta 4. punktu nepiemēro gadījumos, kad ziņojuma temats var tikt izskatīts plenārsēdes prioritārajās debatēs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 46. vai 47. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai ja to atļauts sagatavot kā stratēģisku ziņojumu (18

55. pants

55. pants

Ziņojumu sagatavošana

Ziņojumu sagatavošana

| 1. | Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un minētās komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu. |
| --- | --- |

1.

Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un minētās komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu.

| 2. | Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot. |
| --- | --- |

2.

Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot.

| 3. | Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā, un saskaņā ar 218. panta 3. punktu tajā norāda arī katra locekļa balsojumu. |
| --- | --- |

3.

Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā, un saskaņā ar 218. panta 3. punktu tajā norāda arī katra locekļa balsojumu.

| 4. | Balsojot par tekstu kopumā, var izteikt mazākuma viedokļus, un šie viedokļi pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā 200 vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.
  Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties šī punkta piemērošanas rezultātā. |
| --- | --- |

4.

Balsojot par tekstu kopumā, var izteikt mazākuma viedokļus, un šie viedokļi pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā 200 vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.

Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties šī punkta piemērošanas rezultātā.

| 5. | Komiteja pēc tās priekšsēdētāja priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma projekts. Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referent. |
| --- | --- |

5.

Komiteja pēc tās priekšsēdētāja priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma projekts. Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referent.

| 6. | Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā. Šādā gadījumā debates un balsojumi var notikt par attiecīgās komitejas mutisku ziņojumu.. |
| --- | --- |

6.

Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā. Šādā gadījumā debates un balsojumi var notikt par attiecīgās komitejas mutisku ziņojumu..

56. pants

56. pants

Komiteju atzinumi

Komiteju atzinumi

| 1. | Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu komitejai, kurai jautājums sākotnēji nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 210. panta 2. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru par komiteju, kuras sniedz atzinumu.
  Komiteja, kura sniedz atzinumu, var no savu pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus iecelt atzinuma sagatavotāju vai nosūtīt savu atzinumu priekšsēdētāja vēstules veidā. |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu komitejai, kurai jautājums sākotnēji nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 210. panta 2. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru par komiteju, kuras sniedz atzinumu.

Komiteja, kura sniedz atzinumu, var no savu pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus iecelt atzinuma sagatavotāju vai nosūtīt savu atzinumu priekšsēdētāja vēstules veidā.

| 2. | Ja atzinums attiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu, tajā ietver grozījumus tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šādiem pamatojumiem ir atbildīgs to autors, un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kura sniedz atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā. Par minēto īso rakstisko pamatojumu ir atbildīgs atzinuma sagatavotājs.
  Ja atzinums neattiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu, atzinumā ietver ierosinājumus attiecībā uz atbildīgās komitejas iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma daļām.
  Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.
  Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kura sniedz atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Ja atzinums attiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu, tajā ietver grozījumus tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šādiem pamatojumiem ir atbildīgs to autors, un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kura sniedz atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā. Par minēto īso rakstisko pamatojumu ir atbildīgs atzinuma sagatavotājs.

Ja atzinums neattiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu, atzinumā ietver ierosinājumus attiecībā uz atbildīgās komitejas iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma daļām.

Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.

Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kura sniedz atzinumu.

| 3. | Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā komitejai, kura sniedz atzinumu, jāsniedz savs atzinums, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai vai komitejām, kuras sniedz atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā komitejai, kura sniedz atzinumu, jāsniedz savs atzinums, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai vai komitejām, kuras sniedz atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām.

| 4. | Komiteja, kura sniedz atzinumu, var arī pieņemt lēmumu paust savu nostāju grozījumu veidā – šādus grozījumus pēc to pieņemšanas iesniedz tieši atbildīgajai komitejai. Šos grozījumus komitejas, kura sniedz atzinumu, vārdā iesniedz priekšsēdētājs vai atzinuma sagatavotājs. |
| --- | --- |

4.

Komiteja, kura sniedz atzinumu, var arī pieņemt lēmumu paust savu nostāju grozījumu veidā – šādus grozījumus pēc to pieņemšanas iesniedz tieši atbildīgajai komitejai. Šos grozījumus komitejas, kura sniedz atzinumu, vārdā iesniedz priekšsēdētājs vai atzinuma sagatavotājs.

| 5. | Komiteja, kas sniedz atzinumu, 4. punktā minētos grozījumus iesniedz atbildīgās komitejas noteiktajā grozījumu iesniegšanas termiņā. |
| --- | --- |

5.

Komiteja, kas sniedz atzinumu, 4. punktā minētos grozījumus iesniedz atbildīgās komitejas noteiktajā grozījumu iesniegšanas termiņā.

| 6. | Visus atzinumus un grozījumus, ko pieņēmusi komiteja, kura sniedz atzinumu, pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam. |
| --- | --- |

6.

Visus atzinumus un grozījumus, ko pieņēmusi komiteja, kura sniedz atzinumu, pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam.

| 7. | Komitejas, kuras sniedz atzinumus šā panta izpratnē, nevar iesniegt grozījumus izskatīšanai plenārsēdē. |
| --- | --- |

7.

Komitejas, kuras sniedz atzinumus šā panta izpratnē, nevar iesniegt grozījumus izskatīšanai plenārsēdē.

| 8. | Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kura sniedz atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs sanāksmes attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu. |
| --- | --- |

8.

Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kura sniedz atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs sanāksmes attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu.

57. pants

57. pants

Komiteju iesaistīšanas procedūra

Komiteju iesaistīšanas procedūra

| 1. | Ja saskaņā ar Reglamenta 211. pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VI pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 56. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:






  — | grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi, |
| --- | --- | --- |

1.

Ja saskaņā ar Reglamenta 211. pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VI pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 56. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:

—

grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi,

| — | attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem, |
| --- | --- |

—

attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem,

| — | attiecīgajiem priekšsēdētājiem un referentiem ir pienākums ievērot labas un lojālas sadarbības principu; viņi kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai dalītajā kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību; ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei; Priekšsēdētāju konference var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro kopīgā komiteju procedūra saskaņā ar 58. pantu; tā savu lēmumu pieņem, ievērojot 211. pantā noteikto procedūru un termiņu, |
| --- | --- |

—

attiecīgajiem priekšsēdētājiem un referentiem ir pienākums ievērot labas un lojālas sadarbības principu; viņi kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai dalītajā kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību; ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei; Priekšsēdētāju konference var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro kopīgā komiteju procedūra saskaņā ar 58. pantu; tā savu lēmumu pieņem, ievērojot 211. pantā noteikto procedūru un termiņu,

| — | atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir minētās iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē; ja atbildīgā komiteja neievēro iesaistītās komitejas ekskluzīvo kompetenci, minētā iesaistītā komiteja var grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē; ja atbildīgā komiteja nepieņem grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas dalītajā kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir minētās iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē; ja atbildīgā komiteja neievēro iesaistītās komitejas ekskluzīvo kompetenci, minētā iesaistītā komiteja var grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē; ja atbildīgā komiteja nepieņem grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas dalītajā kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē,

| — | ja priekšlikumu izskata samierināšanās procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj katras iesaistītās komitejas referentu. |
| --- | --- |

—

ja priekšlikumu izskata samierināšanās procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj katras iesaistītās komitejas referentu.

Priekšsēdētāju konferences lēmums piemērot iesaistīto komiteju procedūru attiecas uz visām attiecīgās procedūras stadijām.

Priekšsēdētāju konferences lēmums piemērot iesaistīto komiteju procedūru attiecas uz visām attiecīgās procedūras stadijām.

Tiesības, kas izriet no “atbildīgās komitejas” statusa, īsteno vadošā komiteja. Īstenojot šīs tiesības, tai jārespektē iesaistītās komitejas prerogatīvas. Jo īpaši vadošajai komitejai jāievēro lojālas sadarbības pienākums attiecībā uz darba grafiku un iesaistītās komitejas tiesības noteikt tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus, kas iesniegti Parlamentam.

Tiesības, kas izriet no “atbildīgās komitejas” statusa, īsteno vadošā komiteja. Īstenojot šīs tiesības, tai jārespektē iesaistītās komitejas prerogatīvas. Jo īpaši vadošajai komitejai jāievēro lojālas sadarbības pienākums attiecībā uz darba grafiku un iesaistītās komitejas tiesības noteikt tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus, kas iesniegti Parlamentam.

| 2. | Šajā pantā paredzēto procedūru nepiemēro ieteikumiem, ko atbildīgā komiteja pieņem saskaņā ar 105. pantu. |
| --- | --- |

2.

Šajā pantā paredzēto procedūru nepiemēro ieteikumiem, ko atbildīgā komiteja pieņem saskaņā ar 105. pantu.

58. pants

58. pants

Kopīgā komiteju procedūra

Kopīgā komiteju procedūra

| 1. | Ja Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar 211. pantu ir iesniegts jautājums par kompetenci, tā var nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra un kopīga balsošana, ja:






  — | jautājums, ņemot vērā VI pielikumu, ir nedalāmi saistīts ar vairāku komiteju kompetenci un |
| --- | --- | --- |

1.

Ja Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar 211. pantu ir iesniegts jautājums par kompetenci, tā var nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra un kopīga balsošana, ja:

—

jautājums, ņemot vērā VI pielikumu, ir nedalāmi saistīts ar vairāku komiteju kompetenci un

| — | Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs. |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs.

| 2. | Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso kopīgajā sanāksmē, ko kopīgi vada šo komiteju priekšsēdētāji.
  Tiesības, kas saistītas ar atbildīgās komitejas statusu, iesaistītās komitejas visos šīs procedūras posmos var īstenot, tikai darbojoties kopīgi. Iesaistītās komitejas var izveidot darba grupas, lai sagatavotu sanāksmes un balsošanu. |
| --- | --- |

2.

Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso kopīgajā sanāksmē, ko kopīgi vada šo komiteju priekšsēdētāji.

Tiesības, kas saistītas ar atbildīgās komitejas statusu, iesaistītās komitejas visos šīs procedūras posmos var īstenot, tikai darbojoties kopīgi. Iesaistītās komitejas var izveidot darba grupas, lai sagatavotu sanāksmes un balsošanu.

| 3. | Parastās likumdošanas procedūras otrajā lasījumā Padomes nostāju izskata iesaistīto komiteju kopīgajā sanāksmē, kura, ja minēto komiteju priekšsēdētāji nevienojas, notiek trešdien pirmajā Parlamenta struktūru sanāksmēm paredzētajā nedēļā pēc Padomes nostājas paziņošanas Parlamentam. Ja nav panākta vienošanās par sanāksmes sasaukšanu vēlāk, to sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs. Par ieteikumu otrajam lasījumam balso kopīgajā sanāksmē, pamatojoties uz kopīgu projektu, ko izstrādājuši iesaistīto komiteju attiecīgie referenti, vai gadījumā, ja kopīga projekta nav, uz grozījumiem, kas iesniegti attiecīgajās komitejās.
  Parastās likumdošanas procedūras trešajā lasījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kā pilntiesīgi delegācijas locekļi darbojas Samierināšanas komitejā. |
| --- | --- |

3.

Parastās likumdošanas procedūras otrajā lasījumā Padomes nostāju izskata iesaistīto komiteju kopīgajā sanāksmē, kura, ja minēto komiteju priekšsēdētāji nevienojas, notiek trešdien pirmajā Parlamenta struktūru sanāksmēm paredzētajā nedēļā pēc Padomes nostājas paziņošanas Parlamentam. Ja nav panākta vienošanās par sanāksmes sasaukšanu vēlāk, to sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs. Par ieteikumu otrajam lasījumam balso kopīgajā sanāksmē, pamatojoties uz kopīgu projektu, ko izstrādājuši iesaistīto komiteju attiecīgie referenti, vai gadījumā, ja kopīga projekta nav, uz grozījumiem, kas iesniegti attiecīgajās komitejās.

Parastās likumdošanas procedūras trešajā lasījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kā pilntiesīgi delegācijas locekļi darbojas Samierināšanas komitejā.

3. NODAĻA

3. NODAĻA

Parastā likumdošanas procedūra

Parastā likumdošanas procedūra

1. IEDAĻA –
  PIRMAIS LASĪJUMS

1. IEDAĻA –
  PIRMAIS LASĪJUMS

59. pants

59. pants

Balsojums Parlamentā – pirmais lasījums

Balsojums Parlamentā – pirmais lasījums

| 1. | Parlaments var apstiprināt, grozīt vai noraidīt leģislatīvā akta projektu. |
| --- | --- |

1.

Parlaments var apstiprināt, grozīt vai noraidīt leģislatīvā akta projektu.

| 2. | Parlaments vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt leģislatīvā akta projektu.
  Ja minētais priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs aicina iestādi, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsaukt.
  Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta.
  Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to neatsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Ja minētais priekšlikums par noraidīšanu netiek pieņemts, Parlaments rīkojas saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu. |
| --- | --- |

2.

Parlaments vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt leģislatīvā akta projektu.

Ja minētais priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs aicina iestādi, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsaukt.

Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta.

Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to neatsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Ja minētais priekšlikums par noraidīšanu netiek pieņemts, Parlaments rīkojas saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu.

| 3. | Ja atbildīgā komiteja saskaņā ar 74. panta 4. punktu iesniegusi provizorisku vienošanos, par to balso prioritāri un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, ja pēc kādas politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nolemj balsot par grozījumiem saskaņā ar 4. punktu. Minētajā gadījumā Parlaments lemj arī par to, vai balsošana par grozījumiem notiks nekavējoties. Ja tiek nolemts pretējais, Parlaments nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai un balsošana notiek kādā no nākamajām sēdēm.
  Ja provizoriskā vienošanās tiek pieņemta ar vienu balsojumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta pirmais lasījums ir pabeigts.
  Ja provizoriskā vienošanās vienā balsojumā neiegūst nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka jaunu termiņu leģislatīvā akta projekta grozījumu iesniegšanai. Šādus grozījumus izvirza balsošanai kādā no nākamajām sēdēm, lai Parlaments varētu pabeigt pirmo lasījumu. |
| --- | --- |

3.

Ja atbildīgā komiteja saskaņā ar 74. panta 4. punktu iesniegusi provizorisku vienošanos, par to balso prioritāri un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, ja pēc kādas politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nolemj balsot par grozījumiem saskaņā ar 4. punktu. Minētajā gadījumā Parlaments lemj arī par to, vai balsošana par grozījumiem notiks nekavējoties. Ja tiek nolemts pretējais, Parlaments nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai un balsošana notiek kādā no nākamajām sēdēm.

Ja provizoriskā vienošanās tiek pieņemta ar vienu balsojumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta pirmais lasījums ir pabeigts.

Ja provizoriskā vienošanās vienā balsojumā neiegūst nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka jaunu termiņu leģislatīvā akta projekta grozījumu iesniegšanai. Šādus grozījumus izvirza balsošanai kādā no nākamajām sēdēm, lai Parlaments varētu pabeigt pirmo lasījumu.

| 4. | Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 2. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu vai saskaņā ar 3. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza visus leģislatīvā akta projekta grozījumus, tostarp attiecīgā gadījumā provizoriskās vienošanās atsevišķas daļas, attiecībā uz kurām ir iesniegti pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi vai ir iesniegti konkurējoši grozījumi.
  Pirms Parlaments balso par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.
  Pēc balsojuma par minētajiem grozījumiem Parlaments balso kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts.
  Ja tāds leģislatīvā akta projekts kopumā. kas var būt grozīts vai negrozīts, tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atbildīgajai komitejai, lai risinātu iestāžu sarunas saskaņā ar 60. un 74. pantu.
  Ja, balsojot kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts, nav iegūts nodoto balsu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| --- | --- |

4.

Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 2. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu vai saskaņā ar 3. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza visus leģislatīvā akta projekta grozījumus, tostarp attiecīgā gadījumā provizoriskās vienošanās atsevišķas daļas, attiecībā uz kurām ir iesniegti pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi vai ir iesniegti konkurējoši grozījumi.

Pirms Parlaments balso par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

Pēc balsojuma par minētajiem grozījumiem Parlaments balso kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts.

Ja tāds leģislatīvā akta projekts kopumā. kas var būt grozīts vai negrozīts, tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atbildīgajai komitejai, lai risinātu iestāžu sarunas saskaņā ar 60. un 74. pantu.

Ja, balsojot kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts, nav iegūts nodoto balsu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

| 5. | Pēc balsojuma, kas īstenots atbilstoši 2., 3. un 4. punktam, un tam sekojoša balsojuma par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, ja tādi ir, normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 203. panta 2. punktu pielāgo balsojuma, kas īstenots atbilstoši 2., 3. un 4. punktam, rezultātiem.
  Normatīvās rezolūcijas tekstu un Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu grupai, Eiropas Savienības Tiesai vai Eiropas Centrālajai bankai, ja leģislatīvā akta projektu iesniegusi kāda no tām. |
| --- | --- |

5.

Pēc balsojuma, kas īstenots atbilstoši 2., 3. un 4. punktam, un tam sekojoša balsojuma par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, ja tādi ir, normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 203. panta 2. punktu pielāgo balsojuma, kas īstenots atbilstoši 2., 3. un 4. punktam, rezultātiem.

Normatīvās rezolūcijas tekstu un Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu grupai, Eiropas Savienības Tiesai vai Eiropas Centrālajai bankai, ja leģislatīvā akta projektu iesniegusi kāda no tām.

60. pants

60. pants

Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai

Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai

Ja saskaņā ar 59. pantu jautājumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai vai iestāžu sarunu risināšanai saskaņā ar 74. pantu, atbildīgā komiteja četru mēnešu termiņā sniedz mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamentam. Minēto termiņu Priekšsēdētāju konference var pagarināt.

Pēc tam, kad jautājums nodots atpakaļ komitejai, vadošā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par izmantojamo procedūru, ļauj saskaņā ar 57. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, un jo īpaši izvēlēties grozījumus, kuri no jauna jāiesniedz plenārsēdē.

Pēc tam, kad jautājums nodots atpakaļ komitejai, vadošā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par izmantojamo procedūru, ļauj saskaņā ar 57. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, un jo īpaši izvēlēties grozījumus, kuri no jauna jāiesniedz plenārsēdē.

Nekas neliedz Parlamentam attiecīgā gadījumā pieņemt lēmumu par noslēdzošo debašu sarīkošanu pēc atbildīgās komitejas, kurai jautājums nodots atpakaļ, ziņojuma.

Nekas neliedz Parlamentam attiecīgā gadījumā pieņemt lēmumu par noslēdzošo debašu sarīkošanu pēc atbildīgās komitejas, kurai jautājums nodots atpakaļ, ziņojuma.

61. pants

61. pants

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

| 1. | Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Komisiju vēlreiz iesniegt Parlamentam savu priekšlikumu, ja:






  — | pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis savu nostāju, Komisija aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, |
| --- | --- | --- |

1.

Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Komisiju vēlreiz iesniegt Parlamentam savu priekšlikumu, ja:

—

pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis savu nostāju, Komisija aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju,

| — | laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī |
| --- | --- |

—

laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī

| — | kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu. |
| --- | --- |

—

kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu.

| 2. | Ja ir paredzēts mainīt priekšlikuma juridisko pamatu un šo izmaiņu rezultātā minētajam priekšlikumam vairs nebūtu piemērojama parastā likumdošanas procedūra, Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 25. punktu apmainās viedokļiem par šo jautājumu, iesaistoties minēto iestāžu priekšsēdētājiem vai to pārstāvjiem. |
| --- | --- |

2.

Ja ir paredzēts mainīt priekšlikuma juridisko pamatu un šo izmaiņu rezultātā minētajam priekšlikumam vairs nebūtu piemērojama parastā likumdošanas procedūra, Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 25. punktu apmainās viedokļiem par šo jautājumu, iesaistoties minēto iestāžu priekšsēdētājiem vai to pārstāvjiem.

| 3. | Pēc 2. punktā minētās viedokļu apmaiņas Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma prasa, lai Padome Parlamentam vēlreiz iesniedz juridiski saistoša tiesību akta projektu, ja Komisija vai Padome ir paredzējusi mainīt juridisko pamatu, kas paredzēts Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā, tā, ka vairs nebūtu piemērojama parastā likumdošanas procedūra. |
| --- | --- |

3.

Pēc 2. punktā minētās viedokļu apmaiņas Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma prasa, lai Padome Parlamentam vēlreiz iesniedz juridiski saistoša tiesību akta projektu, ja Komisija vai Padome ir paredzējusi mainīt juridisko pamatu, kas paredzēts Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā, tā, ka vairs nebūtu piemērojama parastā likumdošanas procedūra.

62. pants

62. pants

Vienošanās pirmajā lasījumā

Vienošanās pirmajā lasījumā

Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 203. pantu ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka leģislatīvais akts ir pieņemts tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai.

2. IEDAĻA –
  OTRAIS LASĪJUMS

2. IEDAĻA –
  OTRAIS LASĪJUMS

63. pants

63. pants

Padomes nostājas paziņošana

Padomes nostājas paziņošana

| 1. | Padomes nostāju paziņo saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus – nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju –, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas.

  Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju vai referentu vai abiem, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 61. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi, meklē piemērotu risinājumu. |
| --- | --- |

1.

Padomes nostāju paziņo saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus – nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju –, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas.

Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju vai referentu vai abiem, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 61. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi, meklē piemērotu risinājumu.

Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju vai referentu vai abiem, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 61. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi, meklē piemērotu risinājumu.

| 2. | Dienā, kad Parlamentam paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka tā ir automātiski nodota komitejai, kura par jautājumu bija atbildīga pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

2.

Dienā, kad Parlamentam paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka tā ir automātiski nodota komitejai, kura par jautājumu bija atbildīga pirmajā lasījumā.

| 3. | Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu. |
| --- | --- |

3.

Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu.

64. pants

64. pants

Termiņu pagarināšana

Termiņu pagarināšana

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja pieprasījuma pagarina otrā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja pieprasījuma pagarina otrā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

65. pants

65. pants

Procedūra atbildīgajā komitejā

Procedūra atbildīgajā komitejā

| 1. | Padomes nostāju iekļauj kā prioritāru darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju. |
| --- | --- |

1.

Padomes nostāju iekļauj kā prioritāru darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju.

| 2. | Ja vien atbildīgā komiteja nenolemj citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

2.

Ja vien atbildīgā komiteja nenolemj citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā.

| 3. | Atbildīgās komitejas apspriedēm piemēro Reglamenta 68. panta 2. un 3. punkta noteikumus par Padomes nostājas grozījumu pieņemamību; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgās komitejas apspriedēm piemēro Reglamenta 68. panta 2. un 3. punkta noteikumus par Padomes nostājas grozījumu pieņemamību; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

| 4. | Atbildīgā komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu. |
| --- | --- |

4.

Atbildīgā komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu.

| 5. | Otrajā lasījumā nepiemēro 51., 52., 56. un 198. pantu. |
| --- | --- |

5.

Otrajā lasījumā nepiemēro 51., 52., 56. un 198. pantu.

66. pants

66. pants

Iesniegšana Parlamentam

Iesniegšana Parlamentam

Padomes nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 64. pantu, – četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

67. pants

67. pants

Balsojums Parlamentā – otrais lasījums

Balsojums Parlamentā – otrais lasījums

| 1. | Parlaments vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt Padomes nostāju. Šādu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums.
  Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pieņem, Padomes nostāja ir noraidīta, un Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.
  Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju nepieņem, Parlaments rīkojas saskaņā ar 2. līdz 5. punktu. |
| --- | --- |

1.

Parlaments vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt Padomes nostāju. Šādu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums.

Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pieņem, Padomes nostāja ir noraidīta, un Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju nepieņem, Parlaments rīkojas saskaņā ar 2. līdz 5. punktu.

| 2. | Jebkura provizoriska vienošanās, ko atbildīgā komiteja ir iesniegusi saskaņā ar 74. panta 4. punktu, balsošanā ir prioritāra, un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, kad pēc kādas politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nolemj nekavējoties balsot par grozījumiem saskaņā ar 3. punktu.
  Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts.
  Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nenobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlaments rīkojas saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu |
| --- | --- |

2.

Jebkura provizoriska vienošanās, ko atbildīgā komiteja ir iesniegusi saskaņā ar 74. panta 4. punktu, balsošanā ir prioritāra, un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, kad pēc kādas politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nolemj nekavējoties balsot par grozījumiem saskaņā ar 3. punktu.

Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts.

Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nenobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlaments rīkojas saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu

| 3. | Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt Padomes nostāju vai saskaņā ar 2. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza Padomes nostājas grozījumus, tostarp grozījumus, kuri ir daļa no provizoriskās vienošanās, ko iesniegusi atbildīgā komiteja saskaņā ar 74. panta 4. punktu. Jebkuru Padomes nostājas grozījumu pieņem vienīgi tad, ja par to nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.
  Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus. |
| --- | --- |

3.

Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt Padomes nostāju vai saskaņā ar 2. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza Padomes nostājas grozījumus, tostarp grozījumus, kuri ir daļa no provizoriskās vienošanās, ko iesniegusi atbildīgā komiteja saskaņā ar 74. panta 4. punktu. Jebkuru Padomes nostājas grozījumu pieņem vienīgi tad, ja par to nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

| 4. | Neatkarīgi no Parlamenta balsojuma pret sākotnējo priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju saskaņā ar 1. punktu Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma var izskatīt vēl vienu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir noticis balsojums par grozījumiem saskaņā ar 2. vai 3. punktu. Šādu priekšlikumu pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums.
  Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta. |
| --- | --- |

4.

Neatkarīgi no Parlamenta balsojuma pret sākotnējo priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju saskaņā ar 1. punktu Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma var izskatīt vēl vienu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir noticis balsojums par grozījumiem saskaņā ar 2. vai 3. punktu. Šādu priekšlikumu pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums.

Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

| 5. | Pēc balsojumiem, kas notikuši saskaņā ar 1. līdz 4. punktu, un pēc turpmākajiem balsojumiem par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts un ka normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 203. panta 2. punktu groza, lai atspoguļotu to balsošanu rezultātus, kas notikušas saskaņā ar 1. līdz 4 punktu, vai 69. panta piemērošanu.
  Normatīvās rezolūcijas tekstu un iespējamo Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai.
  Ja priekšlikums noraidīt vai grozīt Padomes nostāju nav iesniegts, Padomes nostāju uzskata par apstiprinātu. |
| --- | --- |

5.

Pēc balsojumiem, kas notikuši saskaņā ar 1. līdz 4. punktu, un pēc turpmākajiem balsojumiem par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts un ka normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 203. panta 2. punktu groza, lai atspoguļotu to balsošanu rezultātus, kas notikušas saskaņā ar 1. līdz 4 punktu, vai 69. panta piemērošanu.

Normatīvās rezolūcijas tekstu un iespējamo Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai.

Ja priekšlikums noraidīt vai grozīt Padomes nostāju nav iesniegts, Padomes nostāju uzskata par apstiprinātu.

68. pants

68. pants

Padomes nostājas grozījumu pieņemamība

Padomes nostājas grozījumu pieņemamība

| 1. | Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē. |
| --- | --- |

1.

Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē.

| 2. | Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 180. un 181. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:






  a) | pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā; vai |
| --- | --- | --- |

2.

Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 180. un 181. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:

a)

pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā; vai

| b) | panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu; vai |
| --- | --- |

b)

panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu; vai

| c) | grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs; vai |
| --- | --- |

c)

grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs; vai

| d) | ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

d)

ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā.

Parlamenta priekšsēdētāja lēmums par grozījumu pieņemamību ir galīgs.

| 3. | Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 61. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt. |
| --- | --- |

3.

Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 61. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt.

69. pants

69. pants

Vienošanās otrajā lasījumā

Vienošanās otrajā lasījumā

Ja saskaņā ar 67. un 68. pantu nav iesniegts ne priekšlikums noraidīt Padomes nostāju, ne nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts.

3. IEDAĻA –
  IESTĀŽU SARUNAS PARASTAJĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀ

3. IEDAĻA –
  IESTĀŽU SARUNAS PARASTAJĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀ

70. pants

70. pants

Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos, var sākt vienīgi pēc tam, kad ir pieņemts lēmums saskaņā ar 71., 72. un 73. panta noteikumiem vai kad Parlaments [tiesību aktu] nodevis atpakaļ, lai par to notiktu iestāžu sarunas. Šādas sarunas tiek rīkotas, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences noteikto Rīcības kodeksu (19).

19

71. pants

71. pants

Sarunas pirms Parlamenta pirmā lasījuma

Sarunas pirms Parlamenta pirmā lasījuma

| 1. | Ja komiteja ir pieņēmusi normatīvu ziņojumu saskaņā ar 51. pantu, tā ar savu locekļu balsu vairākumu var nolemt sākt sarunas, pamatojoties uz minēto ziņojumu. |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja ir pieņēmusi normatīvu ziņojumu saskaņā ar 51. pantu, tā ar savu locekļu balsu vairākumu var nolemt sākt sarunas, pamatojoties uz minēto ziņojumu.

| 2. | Lēmumus par sarunu sākšanu paziņo tās sesijas sākumā, kura notiek pēc šo lēmumu pieņemšanas komitejā. Līdz tās dienas beigām, kurā sniegts paziņojums plenārsēdē, politiskā grupa vai grupas vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, var rakstiski pieprasīt, lai komitejas lēmums par sarunu sākšanu tiktu izvirzīts balsošanai. Par šādiem pieprasījumiem Parlaments balso tās pašas sesijas laikā.
  Ja šā punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā šāds pieprasījums nav saņemts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, Parlamenta priekšsēdētājs tieši pirms balsojuma var dot vārdu vienam runātājam, kurš komitejas lēmumu par sarunu sākšanu atbalsta, un vienam runātājam, kurš pret minēto lēmumu iebilst. Katra runātāja uzstāšanās laiks nepārsniedz divas minūtes. |
| --- | --- |

2.

Lēmumus par sarunu sākšanu paziņo tās sesijas sākumā, kura notiek pēc šo lēmumu pieņemšanas komitejā. Līdz tās dienas beigām, kurā sniegts paziņojums plenārsēdē, politiskā grupa vai grupas vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, var rakstiski pieprasīt, lai komitejas lēmums par sarunu sākšanu tiktu izvirzīts balsošanai. Par šādiem pieprasījumiem Parlaments balso tās pašas sesijas laikā.

Ja šā punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā šāds pieprasījums nav saņemts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, Parlamenta priekšsēdētājs tieši pirms balsojuma var dot vārdu vienam runātājam, kurš komitejas lēmumu par sarunu sākšanu atbalsta, un vienam runātājam, kurš pret minēto lēmumu iebilst. Katra runātāja uzstāšanās laiks nepārsniedz divas minūtes.

| 3. | Ja Parlaments noraida komitejas lēmumu sākt sarunas, leģislatīvā akta projektu un atbildīgās komitejas ziņojumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu grozījumu iesniegšanai. Piemēro 59. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

3.

Ja Parlaments noraida komitejas lēmumu sākt sarunas, leģislatīvā akta projektu un atbildīgās komitejas ziņojumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu grozījumu iesniegšanai. Piemēro 59. panta 4. punktu.

| 4. | Sarunas var sākt jebkurā laikā pēc 2. punkta pirmajā daļā noteiktā termiņa beigām, ja šajā termiņā nav iesniegti pieprasījumi balsot Parlamentā par lēmumu uzsākt sarunas. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, sarunas var sākt jebkurā laikā pēc tam, kad Parlaments ir apstiprinājis komitejas pieņemto lēmumu sākt sarunas. |
| --- | --- |

4.

Sarunas var sākt jebkurā laikā pēc 2. punkta pirmajā daļā noteiktā termiņa beigām, ja šajā termiņā nav iesniegti pieprasījumi balsot Parlamentā par lēmumu uzsākt sarunas. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, sarunas var sākt jebkurā laikā pēc tam, kad Parlaments ir apstiprinājis komitejas pieņemto lēmumu sākt sarunas.

72. pants

72. pants

Sarunas pirms Padomes pirmā lasījuma

Sarunas pirms Padomes pirmā lasījuma

Ja Parlaments ir pieņēmis nostāju pirmajā lasījumā, tad minētā nostāja ir mandāts jebkādām sarunām ar citām iestādēm. Atbildīgā komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu pēc tam jebkurā laikā sākt sarunas. Par šādiem lēmumiem paziņo plenārsēdē tās sesijas laikā, kura notiek pēc balsojuma komitejā, un atsauci uz šiem lēmumiem iekļauj protokolā.

73. pants

73. pants

Sarunas pirms Parlamenta otrā lasījuma

Sarunas pirms Parlamenta otrā lasījuma

Ja Padomes nostāja pirmajā lasījumā ir nodota atbildīgajai komitejai, atbilstoši 68. pantam mandātu jebkādām sarunām ar citām iestādēm veido Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā. Atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu pēc tam jebkurā laikā sākt sarunas.

Ja Padomes nostājā pirmajā lasījumā iekļauti elementi, kuru nav leģislatīvā akta projektā vai Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā, komiteja var pieņemt sarunu grupai paredzētas pamatnostādnes, tostarp kā grozījumus Padomes nostājā.

74. pants

74. pants

Sarunu norise

Sarunu norise

| 1. | Parlamenta sarunu grupu vada referents, un tās priekšsēdētājs ir atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja izraudzīts priekšsēdētāja vietnieks. Tajā iekļauj vismaz ēnu referentus no katras tādas politiskās grupas, kura vēlas piedalīties. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta sarunu grupu vada referents, un tās priekšsēdētājs ir atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja izraudzīts priekšsēdētāja vietnieks. Tajā iekļauj vismaz ēnu referentus no katras tādas politiskās grupas, kura vēlas piedalīties.

| 2. | Visus dokumentus, ko paredzēts apspriest sanāksmē ar Padomi un Komisiju (“trialogs”), sarunu grupai izplata vismaz 48 stundas vai steidzamos gadījumos vismaz 24 stundas pirms minētā trialoga. |
| --- | --- |

2.

Visus dokumentus, ko paredzēts apspriest sanāksmē ar Padomi un Komisiju (“trialogs”), sarunu grupai izplata vismaz 48 stundas vai steidzamos gadījumos vismaz 24 stundas pirms minētā trialoga.

| 3. | Sarunu grupas priekšsēdētājs un referents pēc katra trialoga sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu nākamajā atbildīgas komitejas sanāksmē.
  Ja nav iespējams laikus sarīkot komitejas sanāksmi, sarunu grupas priekšsēdētājs un referents sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu komiteju koordinatoru sanāksmē. |
| --- | --- |

3.

Sarunu grupas priekšsēdētājs un referents pēc katra trialoga sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu nākamajā atbildīgas komitejas sanāksmē.

Ja nav iespējams laikus sarīkot komitejas sanāksmi, sarunu grupas priekšsēdētājs un referents sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu komiteju koordinatoru sanāksmē.

| 4. | Ja sarunu gaitā ir panākta provizoriska vienošanās, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju. Dokumentus, kuros redzams noslēguma trialoga iznākums, dara pieejamus atbildīgajai komitejai un publicē. Provizorisko vienošanos iesniedz atbildīgajai komitejai, un tā pieņem lēmumu par to, vai apstiprināt šo provizorisko vienošanos vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu. Ja provizorisko vienošanos apstiprina, to iesniedz izskatīšanai plenārsēdē, tās izklāstā skaidri norādot leģislatīvā akta projektā izdarītās izmaiņas. |
| --- | --- |

4.

Ja sarunu gaitā ir panākta provizoriska vienošanās, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju. Dokumentus, kuros redzams noslēguma trialoga iznākums, dara pieejamus atbildīgajai komitejai un publicē. Provizorisko vienošanos iesniedz atbildīgajai komitejai, un tā pieņem lēmumu par to, vai apstiprināt šo provizorisko vienošanos vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu. Ja provizorisko vienošanos apstiprina, to iesniedz izskatīšanai plenārsēdē, tās izklāstā skaidri norādot leģislatīvā akta projektā izdarītās izmaiņas.

| 5. | Ja Reglamenta 57. un 58. pantā minētajām attiecīgajām komitejām rodas domstarpības, sīki izstrādātus noteikumus par sarunu sākšanu un norisi paredz Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs saskaņā ar minētajos pantos izklāstītajiem principiem. |
| --- | --- |

5.

Ja Reglamenta 57. un 58. pantā minētajām attiecīgajām komitejām rodas domstarpības, sīki izstrādātus noteikumus par sarunu sākšanu un norisi paredz Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs saskaņā ar minētajos pantos izklāstītajiem principiem.

4. IEDAĻA –
  SAMIERINĀŠANA UN TREŠAIS LASĪJUMS

4. IEDAĻA –
  SAMIERINĀŠANA UN TREŠAIS LASĪJUMS

75. pants

75. pants

Termiņu pagarināšana

Termiņu pagarināšana

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā pieprasījuma pagarina trešā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā pieprasījuma pagarina trešā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

76. pants

76. pants

Samierināšanas komitejas sasaukšana

Samierināšanas komitejas sasaukšana

Ja Padome informē Parlamentu, ka tā nevar apstiprināt visus Parlamenta grozījumus Padomes nostājā, Parlamenta priekšsēdētājs vienojas ar Padomi par vietu un laiku, kad notiks pirmā Samierināšanas komitejas sanāksme. Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 10. punktā noteikto sešu vai, ja to pagarina, astoņu nedēļu termiņu sāk skaitīt no dienas, kad notiek Samierināšanas komitejas pirmā sanāksme.

77. pants

77. pants

Delegācija Samierināšanas komitejā

Delegācija Samierināšanas komitejā

| 1. | Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits.

| 2. | Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu darbosies kā Parlamenta delegācijas locekļi. |
| --- | --- |

2.

Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu darbosies kā Parlamenta delegācijas locekļi.

| 3. | Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no atbildīgās komitejas locekļu vidus, izņemot trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un otrā lasījuma referents, kā arī jebkuras iesaistītās komitejas referents vienmēr ir delegācijas locekļi. |
| --- | --- |

3.

Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no atbildīgās komitejas locekļu vidus, izņemot trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un otrā lasījuma referents, kā arī jebkuras iesaistītās komitejas referents vienmēr ir delegācijas locekļi.

| 4. | Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus. |
| --- | --- |

4.

Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus.

| 5. | Politiskās grupas, kuras nav pārstāvētas delegācijā, katra var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi. Ja delegācijā nav neviena pie politiskajām grupām nepiederoša deputāta, viens šāds deputāts var piedalīties jebkurā delegācijas iekšējā sagatavošanās sanāksmē. |
| --- | --- |

5.

Politiskās grupas, kuras nav pārstāvētas delegācijā, katra var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi. Ja delegācijā nav neviena pie politiskajām grupām nepiederoša deputāta, viens šāds deputāts var piedalīties jebkurā delegācijas iekšējā sagatavošanās sanāksmē.

| 6. | Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem. |
| --- | --- |

6.

Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem.

| 7. | Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.
  Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā. |
| --- | --- |

7.

Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.

Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā.

| 8. | Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus. |
| --- | --- |

8.

Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus.

78. pants

78. pants

Kopīgais dokuments

Kopīgais dokuments

| 1. | Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu. |
| --- | --- |

1.

Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu.

| 2. | Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu. |
| --- | --- |

2.

Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu.

| 3. | Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus. |
| --- | --- |

3.

Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus.

| 4. | Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem nodoto balsu vairākumu. |
| --- | --- |

4.

Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem nodoto balsu vairākumu.

| 5. | Ja Samierināšanās komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Pēc minētā paziņojuma notiek debates. |
| --- | --- |

5.

Ja Samierināšanās komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Pēc minētā paziņojuma notiek debates.

| 6. | Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai. |
| --- | --- |

6.

Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.

| 7. | Trešajā lasījumā nepiemēro 51., 52. un 56. pantu. |
| --- | --- |

7.

Trešajā lasījumā nepiemēro 51., 52. un 56. pantu.

5. IEDAĻA –
  PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

5. IEDAĻA –
  PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

79. pants

79. pants

Pieņemto tiesību aktu parakstīšana un publicēšana

Pieņemto tiesību aktu parakstīšana un publicēšana

Kad saskaņā ar 203. pantu un VIII pielikumu ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs.

Pēc akta parakstīšanas Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. NODAĻA

4. NODAĻA

Apspriežu procedūrai raksturīgie noteikumi

Apspriežu procedūrai raksturīgie noteikumi

80. pants

80. pants

Grozīts juridiski saistoša akta priekšlikums

Grozīts juridiski saistoša akta priekšlikums

Ja Komisija ir paredzējusi aizstāt vai grozīt juridiski saistoša akta priekšlikumu, atbildīgā komiteja var atlikt jautājuma izskatīšanu līdz Komisijas jaunā priekšlikuma vai grozījumu saņemšanai.

81. pants

81. pants

Komisijas nostāja attiecībā uz grozījumiem

Komisijas nostāja attiecībā uz grozījumiem

Pirms galīgā balsojuma par juridiski saistoša akta priekšlikumu atbildīgā komiteja var prasīt Komisijai, lai tā dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem priekšlikuma grozījumiem.

Vajadzības gadījumā minēto nostāju iekļauj ziņojumā.

82. pants

82. pants

Balsošana Parlamentā

Balsošana Parlamentā

Pēc analoģijas piemēro 59. panta 1., 2., 4. un 5. punktu.

83. pants

83. pants

Parlamenta nostājas pārraudzība

Parlamenta nostājas pārraudzība

| 1. | Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par juridiski saistoša akta projektu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga šā akta projekta virzību procedūrā, kuras rezultātā akts tiek pieņemts Padomē, it īpaši – lai pārliecinātos, ka pienācīgi tiek ievēroti visi solījumi, ko Padome vai Komisija ir devusi Parlamentam attiecībā uz tā nostāju. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents par minēto virzību regulāri ziņo atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par juridiski saistoša akta projektu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga šā akta projekta virzību procedūrā, kuras rezultātā akts tiek pieņemts Padomē, it īpaši – lai pārliecinātos, ka pienācīgi tiek ievēroti visi solījumi, ko Padome vai Komisija ir devusi Parlamentam attiecībā uz tā nostāju. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents par minēto virzību regulāri ziņo atbildīgajai komitejai.

| 2. | Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome ar to apspriež attiecīgo jautājumu. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome ar to apspriež attiecīgo jautājumu.

| 3. | Atbildīgā komiteja, ja uzskata to par vajadzīgu, jebkurā pārraudzības procedūras posmā var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, iesakot Parlamentam:






  — | prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu, |
| --- | --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja, ja uzskata to par vajadzīgu, jebkurā pārraudzības procedūras posmā var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, iesakot Parlamentam:

—

prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu,

| — | prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 84. pantu atkārtoti iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai prasīt, lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai |
| --- | --- |

—

prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 84. pantu atkārtoti iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai prasīt, lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai

| — | nolemt veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu. |
| --- | --- |

—

nolemt veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu.

Šādu rezolūcijas priekšlikumu iekļauj darba kārtības projektā nākamajā sesijā pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas komitejā.

84. pants

84. pants

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

| 1. | Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu, pastāvot 61. panta 1. punktā izklāstītajiem apstākļiem un nosacījumiem. Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu arī tad, ja Padome būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt juridiski saistošā akta projektu, par kuru Parlaments sākotnēji paudis nostāju, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts, lai iekļautu Parlamenta grozījumus. |
| --- | --- |

1.

Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu, pastāvot 61. panta 1. punktā izklāstītajiem apstākļiem un nosacījumiem. Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu arī tad, ja Padome būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt juridiski saistošā akta projektu, par kuru Parlaments sākotnēji paudis nostāju, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts, lai iekļautu Parlamenta grozījumus.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai juridiski saistoša akta projektu šajā pantā paredzētajos gadījumos Parlamentam atkārtoti iesniedz arī tad, ja Parlaments tā nolēmis pēc politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ierosinājuma. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai juridiski saistoša akta projektu šajā pantā paredzētajos gadījumos Parlamentam atkārtoti iesniedz arī tad, ja Parlaments tā nolēmis pēc politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ierosinājuma.

5. NODAĻA

5. NODAĻA

Konstitucionālie jautājumi

Konstitucionālie jautājumi

85. pants

85. pants

Līguma pārskatīšana parastā kārtībā

Līguma pārskatīšana parastā kārtībā

| 1. | Saskaņā ar 46. un 54. pantu atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam ziņojumu ar Padomei paredzētiem priekšlikumiem grozīt Līgumus. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 46. un 54. pantu atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam ziņojumu ar Padomei paredzētiem priekšlikumiem grozīt Līgumus.

| 2. | Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktu ar Parlamentu apspriežas par priekšlikumu Eiropadomes lēmumam par labu ierosināto Līgumu grozījumu izskatīšanai, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai. Atbildīgā komiteja izstrādā ziņojumu, kurā ietver:






  — | rezolūcijas priekšlikumu, kurā norāda, vai Parlaments apstiprina vai noraida lēmuma priekšlikumu, un kurā var būt iekļauti priekšlikumi Konventam vai dalībvalstu valdību pārstāvju konferencei, |
| --- | --- | --- |

2.

Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktu ar Parlamentu apspriežas par priekšlikumu Eiropadomes lēmumam par labu ierosināto Līgumu grozījumu izskatīšanai, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai. Atbildīgā komiteja izstrādā ziņojumu, kurā ietver:

—

rezolūcijas priekšlikumu, kurā norāda, vai Parlaments apstiprina vai noraida lēmuma priekšlikumu, un kurā var būt iekļauti priekšlikumi Konventam vai dalībvalstu valdību pārstāvju konferencei,

| — | attiecīgā gadījumā paskaidrojumu. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā paskaidrojumu.

| 3. | Ja Eiropadome nolemj sasaukt Konventu, Parlaments savus pārstāvjus minētajā Konventā ieceļ pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma.
  Parlamenta delegācija ievēl savu vadītāju un kandidātus jebkuras Konventa izveidotas koordinācijas grupas vai Prezidija locekļu amatiem. |
| --- | --- |

3.

Ja Eiropadome nolemj sasaukt Konventu, Parlaments savus pārstāvjus minētajā Konventā ieceļ pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma.

Parlamenta delegācija ievēl savu vadītāju un kandidātus jebkuras Konventa izveidotas koordinācijas grupas vai Prezidija locekļu amatiem.

| 4. | Ja Eiropadome prasa Parlamenta piekrišanu saistībā ar lēmumu nesasaukt Konventu Līgumu grozījumu priekšlikumu izskatīšanai, šo pieprasījumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 105. pantu. |
| --- | --- |

4.

Ja Eiropadome prasa Parlamenta piekrišanu saistībā ar lēmumu nesasaukt Konventu Līgumu grozījumu priekšlikumu izskatīšanai, šo pieprasījumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 105. pantu.

86. pants

86. pants

Līguma pārskatīšana vienkāršotā kārtībā

Līguma pārskatīšana vienkāršotā kārtībā

| 1. | Saskaņā ar Reglamenta 46. un 54. pantu atbildīgā komiteja atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktā noteiktajai procedūrai var iesniegt Parlamentam ziņojumu, kurā iekļauti Eiropadomei paredzēti priekšlikumi pilnībā vai daļēji pārskatīt Līguma par Eiropas Savienības darbību trešo daļu. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Reglamenta 46. un 54. pantu atbildīgā komiteja atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktā noteiktajai procedūrai var iesniegt Parlamentam ziņojumu, kurā iekļauti Eiropadomei paredzēti priekšlikumi pilnībā vai daļēji pārskatīt Līguma par Eiropas Savienības darbību trešo daļu.

| 2. | Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktu ar Parlamentu apspriežas par priekšlikumu Eiropadomes lēmumam, ar ko groza Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas noteikumus, pēc analoģijas piemēro Reglamenta 85. panta 2. punktu. Minētajā gadījumā rezolūcijas priekšlikumā var būt iekļauti priekšlikumi grozījumiem tikai Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas noteikumos. |
| --- | --- |

2.

Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktu ar Parlamentu apspriežas par priekšlikumu Eiropadomes lēmumam, ar ko groza Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas noteikumus, pēc analoģijas piemēro Reglamenta 85. panta 2. punktu. Minētajā gadījumā rezolūcijas priekšlikumā var būt iekļauti priekšlikumi grozījumiem tikai Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas noteikumos.

87. pants

87. pants

Pievienošanās līgumi

Pievienošanās līgumi

| 1. | Jebkuru kādas Eiropas valsts pieteikumu kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti, kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu, nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| --- | --- |

1.

Jebkuru kādas Eiropas valsts pieteikumu kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti, kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu, nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

| 2. | Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms jebkuru pievienošanās sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu. |
| --- | --- |

2.

Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms jebkuru pievienošanās sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu.

| 3. | Atbildīgā komiteja prasa Komisijai un Padomei regulāri un pilnībā to informēt par pievienošanās sarunu virzību, vajadzības gadījumā šo informāciju sniedzot konfidenciāli. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja prasa Komisijai un Padomei regulāri un pilnībā to informēt par pievienošanās sarunu virzību, vajadzības gadījumā šo informāciju sniedzot konfidenciāli.

| 4. | Jebkurā pievienošanās sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai minētos ieteikumus ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

4.

Jebkurā pievienošanās sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai minētos ieteikumus ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.

| 5. | Kad pievienošanās sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar Reglamenta 105. pantu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu Parlaments dod piekrišanu, ja par to ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums. |
| --- | --- |

5.

Kad pievienošanās sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar Reglamenta 105. pantu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu Parlaments dod piekrišanu, ja par to ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

88. pants

88. pants

Izstāšanās no Eiropas Savienības

Izstāšanās no Eiropas Savienības

Ja dalībvalsts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu nolemj izstāties no Eiropas Savienības, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai. Pēc analoģijas piemēro 87. pantu. Parlaments lēmumu sniegt piekrišanu līgumam par izstāšanos pieņem ar nodoto balsu vairākumu.

89. pants

89. pants

Pamatprincipu un pamatvērtību pārkāpumi dalībvalstī

Pamatprincipu un pamatvērtību pārkāpumi dalībvalstī

| 1. | Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 46. un 54. pantu, Parlaments var:






  a) | balsot par argumentētu priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

1.

Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 46. un 54. pantu, Parlaments var:

a)

balsot par argumentētu priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu;

| b) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu;

| c) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu.

| 2. | Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 105. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 105. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu.

| 3. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 354. pantu lēmumus par šā panta 1. un 2. punktā minētajiem priekšlikumiem Parlaments pieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kuras nodevis Parlamenta deputātu vairākums. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 354. pantu lēmumus par šā panta 1. un 2. punktā minētajiem priekšlikumiem Parlaments pieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kuras nodevis Parlamenta deputātu vairākums.

| 4. | Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par attiecīgi veicamajiem pasākumiem un minēto pasākumu maiņu vai atcelšanu. |
| --- | --- |

4.

Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par attiecīgi veicamajiem pasākumiem un minēto pasākumu maiņu vai atcelšanu.

| 5. | Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei. |
| --- | --- |

5.

Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei.

90. pants

90. pants

Parlamenta sastāvs

Parlamenta sastāvs

Laikus pirms sasaukuma beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punktu un Reglamenta 46. un 54. pantu, var nākt klajā ar priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu Parlaments izskata saskaņā ar Reglamenta 105. pantu.

91. pants

91. pants

Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm

Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm

| 1. | Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Piemēro Reglamenta 105. pantu. |
| --- | --- |

1.

Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Piemēro Reglamenta 105. pantu.

| 2. | Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants.

| 3. | Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām, kuras piemērotu gadījumos, ja ciešāka sadarbība nebūtu iedibināta. Piemēro Reglamenta 48. pantu. |
| --- | --- |

3.

Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām, kuras piemērotu gadījumos, ja ciešāka sadarbība nebūtu iedibināta. Piemēro Reglamenta 48. pantu.

6. NODAĻA

6. NODAĻA

Budžeta procedūras

Budžeta procedūras

92. pants

92. pants

Daudzgadu finanšu shēma

Daudzgadu finanšu shēma

Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu izskata saskaņā ar 105. pantu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punkta pirmo daļu Parlaments dod piekrišanu, ja par to ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

93. pants

93. pants

Ikgadējā budžeta procedūra

Ikgadējā budžeta procedūra

Atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot jebkādu ziņojumu par budžetu, ko tā uzskata par atbilstošu, ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību pielikumu (20).

20

Jebkura cita komiteja var sniegt atzinumu atbildīgās komitejas noteiktajā termiņā.

94. pants

94. pants

Parlamenta nostāja attiecībā uz budžeta projektu

Parlamenta nostāja attiecībā uz budžeta projektu

| 1. | Deputāti var individuāli iesniegt atbildīgajai komitejai grozījumus Padomes nostājai attiecībā uz budžeta projektu.
  Grozījumus Padomes nostājai attiecībā uz budžeta projektu Parlamentā var iesniegt politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, vai komitejas vārdā. |
| --- | --- |

1.

Deputāti var individuāli iesniegt atbildīgajai komitejai grozījumus Padomes nostājai attiecībā uz budžeta projektu.

Grozījumus Padomes nostājai attiecībā uz budžeta projektu Parlamentā var iesniegt politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, vai komitejas vārdā.

| 2. | Grozījumus iesniedz un pamato rakstiski, tos paraksta grozījumu iesniedzēji, un tajos norāda budžeta pozīciju, uz kuru tie attiecas. |
| --- | --- |

2.

Grozījumus iesniedz un pamato rakstiski, tos paraksta grozījumu iesniedzēji, un tajos norāda budžeta pozīciju, uz kuru tie attiecas.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

| 4. | Atbildīgā komiteja balso par grozījumiem, pirms tos apspriež plenārsēdē. |
| --- | --- |

4.

Atbildīgā komiteja balso par grozījumiem, pirms tos apspriež plenārsēdē.

| 5. | Par plenārsēdē iesniegtiem grozījumiem, kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi, var balsot tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai politiskā grupa, vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu. Minētais termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz 24 stundas pirms balsošanas sākuma. |
| --- | --- |

5.

Par plenārsēdē iesniegtiem grozījumiem, kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi, var balsot tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai politiskā grupa, vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu. Minētais termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz 24 stundas pirms balsošanas sākuma.

| 6. | Parlamenta tāmes grozījumus, kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis tāmes sastādīšanas laikā, plenārsēdē apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu. |
| --- | --- |

6.

Parlamenta tāmes grozījumus, kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis tāmes sastādīšanas laikā, plenārsēdē apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu.

| 7. | Parlaments balso secīgi par:






  — | grozījumiem Padomes nostājā attiecībā uz budžeta projektu – pa budžeta iedaļām, |
| --- | --- | --- |

7.

Parlaments balso secīgi par:

—

grozījumiem Padomes nostājā attiecībā uz budžeta projektu – pa budžeta iedaļām,

| — | rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu. |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu.

Tomēr piemēro Reglamenta 183. panta 4. līdz 10. punkta noteikumus.

| 8. | Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas, attiecībā uz kuriem nav iesniegti grozījumi, uzskata par pieņemtiem. |
| --- | --- |

8.

Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas, attiecībā uz kuriem nav iesniegti grozījumi, uzskata par pieņemtiem.

| 9. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu, lai grozījumus pieņemtu, par tiem ir jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu, lai grozījumus pieņemtu, par tiem ir jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

| 10. | Ja Parlaments ir grozījis Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu, šādi grozīto nostāju kopā ar pamatojumiem un tās plenārsēdes protokolu, kurā grozījumi tika pieņemti, nosūta Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

10.

Ja Parlaments ir grozījis Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu, šādi grozīto nostāju kopā ar pamatojumiem un tās plenārsēdes protokolu, kurā grozījumi tika pieņemti, nosūta Padomei un Komisijai.

95. pants

95. pants

Budžeta samierināšana

Budžeta samierināšana

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs sasauc Samierināšanas komitejas sanāksmi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs sasauc Samierināšanas komitejas sanāksmi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punktu.

| 2. | Delegācijā, kas Parlamentu pārstāv Samierināšanas komitejas sanāksmēs budžeta procedūrā, ir tikpat locekļu, cik attiecīgajā Padomes delegācijā. |
| --- | --- |

2.

Delegācijā, kas Parlamentu pārstāv Samierināšanas komitejas sanāksmēs budžeta procedūrā, ir tikpat locekļu, cik attiecīgajā Padomes delegācijā.

| 3. | Katru gadu pirms balsošanas Parlamentā par Padomes nostāju politiskās grupas ieceļ Parlamenta delegācijas locekļus Samierināšanas komitejā, vēlams no tās komitejas locekļu vidus, kura atbildīga par budžeta jautājumiem, un no citām attiecīgajām komitejām. Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs. Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo lomu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

3.

Katru gadu pirms balsošanas Parlamentā par Padomes nostāju politiskās grupas ieceļ Parlamenta delegācijas locekļus Samierināšanas komitejā, vēlams no tās komitejas locekļu vidus, kura atbildīga par budžeta jautājumiem, un no citām attiecīgajām komitejām. Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs. Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo lomu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

| 4. | Piemēro Reglamenta 77. panta 2., 4., 5., 7. un 8. punktu. |
| --- | --- |

4.

Piemēro Reglamenta 77. panta 2., 4., 5., 7. un 8. punktu.

| 5. | Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, šo jautājumu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad panākta vienošanās. Kopīgais dokuments ir pieejams visiem deputātiem. Piemēro Reglamenta 78. panta 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

5.

Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, šo jautājumu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad panākta vienošanās. Kopīgais dokuments ir pieejams visiem deputātiem. Piemēro Reglamenta 78. panta 2. un 3. punktu.

| 6. | Par visu kopīgo dokumentu ir viens balsojums. Balsošana notiek pēc saraksta. Kopīgo dokumentu uzskata par apstiprinātu, ja vien to nenoraida ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

6.

Par visu kopīgo dokumentu ir viens balsojums. Balsošana notiek pēc saraksta. Kopīgo dokumentu uzskata par apstiprinātu, ja vien to nenoraida ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu.

| 7. | Ja Parlaments kopīgo dokumentu apstiprina, taču Padome to noraida, atbildīgā komiteja visus vai dažus Parlamenta grozījumus Padomes nostājā var iesniegt apstiprināšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 7. punkta d) apakšpunktu.
  Balsošanu par apstiprināšanu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad Padome ir paziņojusi, ka noraida kopīgo dokumentu.
  Grozījumus uzskata par apstiprinātiem, ja tos apstiprina ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu un trijām piektdaļām nodoto balsu. |
| --- | --- |

7.

Ja Parlaments kopīgo dokumentu apstiprina, taču Padome to noraida, atbildīgā komiteja visus vai dažus Parlamenta grozījumus Padomes nostājā var iesniegt apstiprināšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 7. punkta d) apakšpunktu.

Balsošanu par apstiprināšanu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad Padome ir paziņojusi, ka noraida kopīgo dokumentu.

Grozījumus uzskata par apstiprinātiem, ja tos apstiprina ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu un trijām piektdaļām nodoto balsu.

96. pants

96. pants

Budžeta pieņemšana galīgā variantā

Budžeta pieņemšana galīgā variantā

Kad Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecinājies, ka budžets pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

97. pants

97. pants

Provizorisko divpadsmitdaļu sistēma

Provizorisko divpadsmitdaļu sistēma

| 1. | Visus Padomes lēmumus, ar kuriem tiek atļauts izdevumiem iztērēt vairāk nekā provizorisko divpadsmitdaļu no budžeta apropriācijām iepriekšējā finanšu gadā, nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Visus Padomes lēmumus, ar kuriem tiek atļauts izdevumiem iztērēt vairāk nekā provizorisko divpadsmitdaļu no budžeta apropriācijām iepriekšējā finanšu gadā, nodod atbildīgajai komitejai.

| 2. | Atbildīgā komiteja var iesniegt projektu lēmumam, kurā paredzēts samazināt 1. punktā minētos izdevumus. Parlaments par šo projektu lemj 30 dienu laikā no dienas, kad Padome pieņēmusi lēmumu. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja var iesniegt projektu lēmumam, kurā paredzēts samazināt 1. punktā minētos izdevumus. Parlaments par šo projektu lemj 30 dienu laikā no dienas, kad Padome pieņēmusi lēmumu.

| 3. | Parlaments pieņem lēmumu ar deputātu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

3.

Parlaments pieņem lēmumu ar deputātu balsu vairākumu.

98. pants

98. pants

Budžeta izpilde

Budžeta izpilde

| 1. | Visus Padomes lēmumus, ar kuriem tiek atļauts izdevumiem iztērēt vairāk nekā provizorisko divpadsmitdaļu no budžeta apropriācijām iepriekšējā finanšu gadā, nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Visus Padomes lēmumus, ar kuriem tiek atļauts izdevumiem iztērēt vairāk nekā provizorisko divpadsmitdaļu no budžeta apropriācijām iepriekšējā finanšu gadā, nodod atbildīgajai komitejai.

| 2. | Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu.

99. pants

99. pants

Budžeta izpildes apstiprinājuma sniegšana Komisijai

Budžeta izpildes apstiprinājuma sniegšana Komisijai

Noteikumi par procedūru, ko piemēro, lai Komisijai sniegtu apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību finanšu noteikumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (21) (Finanšu regula), ir iekļauti Reglamenta pielikumā (22).

21

22

100. pants

100. pants

Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

Noteikumi par procedūru, ko piemēro, lai Komisijai sniegtu apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu, attiecas arī uz procedūru, ar kuru:

| — | Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi,

| — | apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz personām, kas ir atbildīgas par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru, tādu kā Padome, Eiropas Savienības Tiesa, Revīzijas palāta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, budžeta izpildi, |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz personām, kas ir atbildīgas par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru, tādu kā Padome, Eiropas Savienības Tiesa, Revīzijas palāta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, budžeta izpildi,

| — | Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi, |
| --- | --- |

—

Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi,

| — | apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas paredz, ka Eiropas Parlaments sniedz apstiprinājumu par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas paredz, ka Eiropas Parlaments sniedz apstiprinājumu par budžeta izpildi.

101. pants

101. pants

Iestāžu sadarbība

Iestāžu sadarbība

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 324. pantu Parlamenta priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Parlamenta priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju samierināšanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu.

Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

7. NODAĻA

7. NODAĻA

Iekšējās budžeta procedūras

Iekšējās budžeta procedūras

102. pants

102. pants

Parlamenta tāme

Parlamenta tāme

| 1. | Pamatojoties uz ģenerālsekretāra sagatavotu ziņojumu, Prezidijs sagatavo provizorisko tāmes projektu. |
| --- | --- |

1.

Pamatojoties uz ģenerālsekretāra sagatavotu ziņojumu, Prezidijs sagatavo provizorisko tāmes projektu.

| 2. | Šo provizorisko tāmes projektu Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz atbildīgajai komitejai, kas sagatavo tāmes projektu un iesniedz ziņojumu Parlamentam. |
| --- | --- |

2.

Šo provizorisko tāmes projektu Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz atbildīgajai komitejai, kas sagatavo tāmes projektu un iesniedz ziņojumu Parlamentam.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka tāmes projekta grozījumu iesniegšanas termiņus.
  Atbildīgā komiteja par šiem grozījumiem sniedz atzinumu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs nosaka tāmes projekta grozījumu iesniegšanas termiņus.

Atbildīgā komiteja par šiem grozījumiem sniedz atzinumu.

| 4. | Parlaments pieņem tāmi. |
| --- | --- |

4.

Parlaments pieņem tāmi.

| 5. | Parlamenta priekšsēdētājs tāmi nosūta Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta priekšsēdētājs tāmi nosūta Komisijai un Padomei.

| 6. | Iepriekšminētie noteikumi attiecas arī uz tāmi budžeta grozījumiem. |
| --- | --- |

6.

Iepriekšminētie noteikumi attiecas arī uz tāmi budžeta grozījumiem.

103. pants

103. pants

Procedūra, kuru piemēro Parlamenta tāmes izstrādāšanai

Procedūra, kuru piemēro Parlamenta tāmes izstrādāšanai

| 1. | Lēmumus par Parlamenta budžetu Prezidijs un par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja pieņem šādā secībā:






  a) | par štatu sarakstu; |
| --- | --- | --- |

1.

Lēmumus par Parlamenta budžetu Prezidijs un par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja pieņem šādā secībā:

a)

par štatu sarakstu;

| b) | par provizorisko tāmes projektu un par tāmes projektu. |
| --- | --- |

b)

par provizorisko tāmes projektu un par tāmes projektu.

| 2. | Lēmumus par štatu sarakstu pieņem saskaņā ar šādu procedūru:






  a) | Prezidijs nosaka štatu sarakstu katram finanšu gadam; |
| --- | --- | --- |

2.

Lēmumus par štatu sarakstu pieņem saskaņā ar šādu procedūru:

a)

Prezidijs nosaka štatu sarakstu katram finanšu gadam;

| b) | ja par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas atzinums atšķiras no Prezidija sākotnēji pieņemtajiem lēmumiem, uzsāk samierināšanas procedūru; |
| --- | --- |

b)

ja par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas atzinums atšķiras no Prezidija sākotnēji pieņemtajiem lēmumiem, uzsāk samierināšanas procedūru;

| c) | procedūras nobeigumā galīgo lēmumu par tāmi štatu sarakstam pieņem Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 234. panta 3. punktu, neskarot tos lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu. |
| --- | --- |

c)

procedūras nobeigumā galīgo lēmumu par tāmi štatu sarakstam pieņem Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 234. panta 3. punktu, neskarot tos lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu.

| 3. | Attiecībā uz pašu tāmi, tās izstrādāšanas procedūra sākas uzreiz pēc tam, kad Prezidijs ir pieņēmis galīgo lēmumu par štatu sarakstu. Šīs procedūras posmi ir tādi, kā izklāstīti Reglamenta 102. pantā. Samierināšanas procedūru piemēro gadījumos, kad par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas un Prezidija nostājas ir ļoti atšķirīgas. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz pašu tāmi, tās izstrādāšanas procedūra sākas uzreiz pēc tam, kad Prezidijs ir pieņēmis galīgo lēmumu par štatu sarakstu. Šīs procedūras posmi ir tādi, kā izklāstīti Reglamenta 102. pantā. Samierināšanas procedūru piemēro gadījumos, kad par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas un Prezidija nostājas ir ļoti atšķirīgas.

104. pants

104. pants

Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus, apstiprināt pārskatus un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi

Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus, apstiprināt pārskatus un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu.

| 3. | Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu. |
| --- | --- |

3.

Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu.

8. NODAĻA

8. NODAĻA

Piekrišanas procedūra

Piekrišanas procedūra

105. pants

105. pants

Piekrišanas procedūra

Piekrišanas procedūra

| 1. | Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu juridiski saistošam aktam, atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam ieteikumu pieņemt vai noraidīt ierosināto aktu.
  Ieteikumā ir atsauces, bet tajā nav apsvērumu. Komitejā iesniegtie grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja to mērķis ir pilnībā mainīt referenta ierosināto ieteikumu.
  Ieteikumam var pievienot īsu paskaidrojumu. Par minēto paskaidrojumu pilnībā ir atbildīgs referents un par to nebalso. Pēc analoģijas piemēro 55. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu juridiski saistošam aktam, atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam ieteikumu pieņemt vai noraidīt ierosināto aktu.

Ieteikumā ir atsauces, bet tajā nav apsvērumu. Komitejā iesniegtie grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja to mērķis ir pilnībā mainīt referenta ierosināto ieteikumu.

Ieteikumam var pievienot īsu paskaidrojumu. Par minēto paskaidrojumu pilnībā ir atbildīgs referents un par to nebalso. Pēc analoģijas piemēro 55. panta 2. punktu.

| 2. | Vajadzības gadījumā atbildīgā komiteja var iesniegt arī ziņojumu, kurā iekļauts nenormatīvas rezolūcijas priekšlikums, kurā izklāstīti iemesli tam, kāpēc Parlamentam būtu jādod vai jāatsaka piekrišana, un attiecīgā gadījumā sniegti ieteikumi attiecībā uz ierosinātā akta īstenošanu. |
| --- | --- |

2.

Vajadzības gadījumā atbildīgā komiteja var iesniegt arī ziņojumu, kurā iekļauts nenormatīvas rezolūcijas priekšlikums, kurā izklāstīti iemesli tam, kāpēc Parlamentam būtu jādod vai jāatsaka piekrišana, un attiecīgā gadījumā sniegti ieteikumi attiecībā uz ierosinātā akta īstenošanu.

| 3. | Atbildīgā komiteja pieprasījumu dot piekrišanu izskata bez liekas kavēšanās. Ja atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tai ir nodots pieprasījums dot piekrišanu, nav pieņēmusi ieteikumu, Priekšsēdētāju konference var vai nu iekļaut jautājumu izskatīšanai nākamās sesijas darba kārtībā, vai pienācīgi pamatotos gadījumos nolemt pagarināt sešu mēnešu termiņu. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja pieprasījumu dot piekrišanu izskata bez liekas kavēšanās. Ja atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tai ir nodots pieprasījums dot piekrišanu, nav pieņēmusi ieteikumu, Priekšsēdētāju konference var vai nu iekļaut jautājumu izskatīšanai nākamās sesijas darba kārtībā, vai pienācīgi pamatotos gadījumos nolemt pagarināt sešu mēnešu termiņu.

| 4. | Parlaments lēmumu par ierosināto aktu pieņem ar vienu balsojumu par piekrišanu neatkarīgi no tā, vai atbildīgās komitejas ieteikums ir apstiprināt vai noraidīt aktu, un iesniegt grozījumus nav iespējams. Ja vajadzīgais vairākums netiek iegūts, uzskata, ka ierosinātais akts ir noraidīts. |
| --- | --- |

4.

Parlaments lēmumu par ierosināto aktu pieņem ar vienu balsojumu par piekrišanu neatkarīgi no tā, vai atbildīgās komitejas ieteikums ir apstiprināt vai noraidīt aktu, un iesniegt grozījumus nav iespējams. Ja vajadzīgais vairākums netiek iegūts, uzskata, ka ierosinātais akts ir noraidīts.

| 5. | Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana, atbildīgā komiteja jebkurā laikā var iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā akta grozīšanu vai īstenošanu. |
| --- | --- |

5.

Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana, atbildīgā komiteja jebkurā laikā var iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā akta grozīšanu vai īstenošanu.

9. NODAĻA

9. NODAĻA

Citas procedūras

Citas procedūras

106. pants

106. pants

Procedūra atzinumu sniegšanai par izņēmumiem attiecībā uz euro ieviešanu

Procedūra atzinumu sniegšanai par izņēmumiem attiecībā uz euro ieviešanu

| 1. | Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments apspriežas, pamatojoties uz tam iesniegtu atbildīgās komitejas ziņojumu, kurā ieteikts pieņemt vai noraidīt ierosināto aktu. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments apspriežas, pamatojoties uz tam iesniegtu atbildīgās komitejas ziņojumu, kurā ieteikts pieņemt vai noraidīt ierosināto aktu.

| 2. | Pēc tam Parlaments ar vienu balsojumu balso par ierosināto aktu, un tajā nevar iesniegt nekādus grozījumus. |
| --- | --- |

2.

Pēc tam Parlaments ar vienu balsojumu balso par ierosināto aktu, un tajā nevar iesniegt nekādus grozījumus.

107. pants

107. pants

Sociālā dialoga procedūras

Sociālā dialoga procedūras

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā visus dokumentus, ko Komisija ir izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 154. pantu, vai visas vienošanās, kuras sociālie partneri noslēguši, ņemot vērā minētā Līguma 155. panta 1. punktu, kā arī priekšlikumus, ko Komisija ir iesniegusi saskaņā ar minētā Līguma 155. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā visus dokumentus, ko Komisija ir izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 154. pantu, vai visas vienošanās, kuras sociālie partneri noslēguši, ņemot vērā minētā Līguma 155. panta 1. punktu, kā arī priekšlikumus, ko Komisija ir iesniegusi saskaņā ar minētā Līguma 155. panta 2. punktu.

| 2. | Ja sociālie partneri informē Komisiju par nodomu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 155. pantā paredzēto procedūru, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par problēmas būtību. |
| --- | --- |

2.

Ja sociālie partneri informē Komisiju par nodomu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 155. pantā paredzēto procedūru, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par problēmas būtību.

| 3. | Ja sociālie partneri ir noslēguši vienošanos un kopīgi prasa, lai to ievieš ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 155. panta 2. punktu, atbildīgā komiteja iesniedz rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt šo pieprasījumu. |
| --- | --- |

3.

Ja sociālie partneri ir noslēguši vienošanos un kopīgi prasa, lai to ievieš ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 155. panta 2. punktu, atbildīgā komiteja iesniedz rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt šo pieprasījumu.

108. pants

108. pants

Procedūras iecerētu brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

Procedūras iecerētu brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

| 1. | Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 54. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 54. pantu.

| 2. | Ja Komisija paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu Parlamentam pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida. |
| --- | --- |

2.

Ja Komisija paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu Parlamentam pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida.

109. pants

109. pants

Kodifikācija

Kodifikācija

| 1. | Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību aktu kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Minētā komiteja izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgums par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai, 4. punkts (23), lai pārliecinātos, ka šis priekšlikums attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību aktu kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Minētā komiteja izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgums par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai, 4. punkts (23

| 2. | Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību. |
| --- | --- |

2.

Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību.

| 3. | Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami.
  Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt apstiprināšanai minētajā komitejā tehniskus pielāgojumus ar noteikumu, ka tie neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā un ir vajadzīgi, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami.

Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt apstiprināšanai minētajā komitejā tehniskus pielāgojumus ar noteikumu, ka tie neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā un ir vajadzīgi, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem.

| 4. | Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai.
  Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt.
  Abos minētajos gadījumos Parlaments pieņem lēmumu ar vienu balsojumu – bez grozījumiem un debatēm |
| --- | --- |

4.

Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai.

Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt.

Abos minētajos gadījumos Parlaments pieņem lēmumu ar vienu balsojumu – bez grozījumiem un debatēm

110. pants

110. pants

Pārstrādāšana

Pārstrādāšana

| 1. | Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā.

| 2. | Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem (24), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus un ka tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā.
  Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 109. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā. |
| --- | --- |

2.

Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem (24

Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 109. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā.

| 3. | Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.
  Šādā gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 180. un 181. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi.
  Tomēr izņēmuma gadījumā un izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var pieņemt grozījumus tajās priekšlikuma daļās, kuras nav tikušas mainītas, ja viņš uzskata, ka tas ir steidzami nepieciešams tādēļ, lai nodrošinātu teksta iekšējo konsekvenci, vai tādēļ, ka šie grozījumi ir cieši saistīti ar citiem grozījumiem, kas ir pieņemami. Šādus iemeslus norāda rakstiskā grozījumu pamatojumā. |
| --- | --- |

3.

Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

Šādā gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 180. un 181. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi.

Tomēr izņēmuma gadījumā un izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var pieņemt grozījumus tajās priekšlikuma daļās, kuras nav tikušas mainītas, ja viņš uzskata, ka tas ir steidzami nepieciešams tādēļ, lai nodrošinātu teksta iekšējo konsekvenci, vai tādēļ, ka šie grozījumi ir cieši saistīti ar citiem grozījumiem, kas ir pieņemami. Šādus iemeslus norāda rakstiskā grozījumu pamatojumā.

| 4. | Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.
  Šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju to atsaukt. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūrai Parlamentā ir lieka, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to atpakaļ par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru. |
| --- | --- |

4.

Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

Šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju to atsaukt. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūrai Parlamentā ir lieka, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to atpakaļ par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru.

10. NODAĻA

10. NODAĻA

Deleģētie akti un īstenošanas akti

Deleģētie akti un īstenošanas akti

111. pants

111. pants

Deleģētie akti

Deleģētie akti

| 1. | Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par leģislatīvo aktu, un tā var nolemt viena vai vairāku deleģēto aktu izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par leģislatīvo aktu, un tā var nolemt viena vai vairāku deleģēto aktu izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem.

| 2. | Nākamajā sesijā pēc deleģētā akta saņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no deleģētā akta saņemšanas datuma.
  Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu. |
| --- | --- |

2.

Nākamajā sesijā pēc deleģētā akta saņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no deleģētā akta saņemšanas datuma.

Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu.

| 3. | Atbildīgā komiteja, ievērojot leģislatīvā akta noteikumus un – ja tā to uzskata par vajadzīgu – pēc apspriešanās ar visām citām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret deleģēto aktu. Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 5. punktā minētais termiņš, un ir vistuvāk šai dienai, atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja, ievērojot leģislatīvā akta noteikumus un – ja tā to uzskata par vajadzīgu – pēc apspriešanās ar visām citām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret deleģēto aktu. Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 5. punktā minētais termiņš, un ir vistuvāk šai dienai, atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā.

| 4. | Ikvienā rezolūcijas priekšlikumā, kas iesniegts saskaņā ar 3. punktu, izklāsta Parlamenta iebildumu iemeslus, un tajā var iekļaut prasību Komisijai, aicinot to iesniegt jaunu deleģēto aktu, kurā ir ņemti vērā Parlamenta ieteikumi. |
| --- | --- |

4.

Ikvienā rezolūcijas priekšlikumā, kas iesniegts saskaņā ar 3. punktu, izklāsta Parlamenta iebildumu iemeslus, un tajā var iekļaut prasību Komisijai, aicinot to iesniegt jaunu deleģēto aktu, kurā ir ņemti vērā Parlamenta ieteikumi.

| 5. | Šādu rezolūcijas priekšlikumu Parlaments apstiprina leģislatīvajā aktā paredzētajā termiņā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 2. punkta otro daļu – ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu.
  Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar leģislatīvā akta noteikumiem ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju. |
| --- | --- |

5.

Šādu rezolūcijas priekšlikumu Parlaments apstiprina leģislatīvajā aktā paredzētajā termiņā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 2. punkta otro daļu – ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar leģislatīvā akta noteikumiem ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju.

| 6. | Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms leģislatīvā aktā paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu:






  — | atbildīgā komiteja ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un sniedz ieteikumu šajā sakarā, |
| --- | --- | --- |

6.

Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms leģislatīvā aktā paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu:

—

atbildīgā komiteja ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un sniedz ieteikumu šajā sakarā,

| — | ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai steidzamos gadījumos – ar rakstiskas procedūras palīdzību iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus, |
| --- | --- |

—

ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai steidzamos gadījumos – ar rakstiskas procedūras palīdzību iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus,

| — | ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, iebilst pret ieteikumu, par to balso, |
| --- | --- |

—

ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, iebilst pret ieteikumu, par to balso,

| — | ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu, |
| --- | --- |

—

ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu,

| — | kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami. |
| --- | --- |

—

kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami.

| 7. | Atbildīgā komiteja, ievērojot leģislatīvā akta noteikumus, var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ar kuru pilnībā vai daļēji atsauc minētajā aktā paredzēto pilnvaru deleģējumu vai iebilst pret minētā pilnvaru deleģējuma termiņa automātisku pagarināšanu.
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 2. punkta otro daļu par lēmumu atsaukt pilnvaru deleģējumu jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam. |
| --- | --- |

7.

Atbildīgā komiteja, ievērojot leģislatīvā akta noteikumus, var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ar kuru pilnībā vai daļēji atsauc minētajā aktā paredzēto pilnvaru deleģējumu vai iebilst pret minētā pilnvaru deleģējuma termiņa automātisku pagarināšanu.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 2. punkta otro daļu par lēmumu atsaukt pilnvaru deleģējumu jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

| 8. | Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi un Komisiju par nostājām, kas pieņemtas saskaņā ar šo pantu. |
| --- | --- |

8.

Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi un Komisiju par nostājām, kas pieņemtas saskaņā ar šo pantu.

112. pants

112. pants

Īstenošanas akti un pasākumi

Īstenošanas akti un pasākumi

| 1. | Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas akta vai pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par leģislatīvo aktu, un tā var nolemt viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas akta vai pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par leģislatīvo aktu, un tā var nolemt viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem.

| 2. | Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz ar leģislatīvo aktu piešķirtās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz ar leģislatīvo aktu piešķirtās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību aktiem.

| 3. | Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija īstenošanas akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju. |
| --- | --- |

3.

Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija īstenošanas akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju.

| 4. | Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK (25), piemēro šādus papildu noteikumus:






  a) | kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad īstenošanas pasākuma projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, un steidzamos gadījumos, kas paredzēti minētā Lēmuma 5.a panta 6. punktā, ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākuma galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar minēto Lēmumu. Abos iepriekšējā teikumā minētajos gadījumos 167. pantu nepiemēro; |
| --- | --- | --- |

4.

Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK (25

a)

kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad īstenošanas pasākuma projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, un steidzamos gadījumos, kas paredzēti minētā Lēmuma 5.a panta 6. punktā, ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākuma galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar minēto Lēmumu. Abos iepriekšējā teikumā minētajos gadījumos 167. pantu nepiemēro;

| b) | ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi; |
| --- | --- |

b)

ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi;

| c) | Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var pieņemt rezolūciju, ar ko iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu un norāda, ka šis projekts pārsniedz ar pamataktu piešķirtās īstenošanas pilnvaras, neatbilst pamatakta mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips.
  Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas termiņš iebildumu izteikšanai pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu, un ir vistuvāk šai dienai, atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā; |
| --- | --- |

c)

Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var pieņemt rezolūciju, ar ko iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu un norāda, ka šis projekts pārsniedz ar pamataktu piešķirtās īstenošanas pilnvaras, neatbilst pamatakta mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips.

Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas termiņš iebildumu izteikšanai pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu, un ir vistuvāk šai dienai, atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā;

| d) | ja atbildīgā komiteja argumentētā vēstulē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam iesaka, lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro Reglamenta 111. panta 6. punktā noteikto procedūru. (26) |
| --- | --- |

d)

ja atbildīgā komiteja argumentētā vēstulē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam iesaka, lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro Reglamenta 111. panta 6. punktā noteikto procedūru. (26)

26

113. pants

113. pants

Izskatīšana, piemērojot iesaistīto komiteju procedūru vai komiteju kopīgo sanāksmju procedūru

Izskatīšana, piemērojot iesaistīto komiteju procedūru vai komiteju kopīgo sanāksmju procedūru

| 1. | Ja Parlaments tiesību pamataktu ir pieņēmis, piemērojot 57. pantā paredzēto procedūru, deleģēto aktu vai īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanai piemēro šādus papildu noteikumus:






  — | deleģēto aktu vai īstenošanas akta vai pasākuma projektu nodod atbildīgajai komitejai un iesaistītajai komitejai, |
| --- | --- | --- |

1.

Ja Parlaments tiesību pamataktu ir pieņēmis, piemērojot 57. pantā paredzēto procedūru, deleģēto aktu vai īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanai piemēro šādus papildu noteikumus:

—

deleģēto aktu vai īstenošanas akta vai pasākuma projektu nodod atbildīgajai komitejai un iesaistītajai komitejai,

| — | atbildīgās komitejas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā iesaistītā komiteja var sagatavot priekšlikumus par jautājumiem, kas ietilpst tās ekskluzīvajā kompetencē vai abu komiteju kopīgajā kompetencē, |
| --- | --- |

—

atbildīgās komitejas priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā iesaistītā komiteja var sagatavot priekšlikumus par jautājumiem, kas ietilpst tās ekskluzīvajā kompetencē vai abu komiteju kopīgajā kompetencē,

| — | ja deleģētais akts vai īstenošanas akta vai pasākuma projekts ir galvenokārt iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē, atbildīgā komiteja iesaistītās komitejas priekšlikumus pārņem bez balsošanas; ja atbildīgā komiteja nav ievērojusi šo noteikumu, Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut iesaistītajai komitejai iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

—

ja deleģētais akts vai īstenošanas akta vai pasākuma projekts ir galvenokārt iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē, atbildīgā komiteja iesaistītās komitejas priekšlikumus pārņem bez balsošanas; ja atbildīgā komiteja nav ievērojusi šo noteikumu, Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut iesaistītajai komitejai iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu.

| 2. | Ja Parlaments tiesību pamataktu ir pieņēmis, piemērojot 58. pantā paredzēto procedūru, deleģēto aktu un īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanai piemēro šādus papildu noteikumus:






  — | Parlamenta priekšsēdētājs pēc deleģētā akta vai īstenošanas akta vai pasākuma projekta saņemšanas nosaka par izskatīšanu atbildīgo komiteju vai par to kopīgi atbildīgās komitejas, ņemot vērā 58. pantā noteiktos kritērijus un iespējamas vienošanās starp attiecīgo komiteju priekšsēdētājiem, |
| --- | --- | --- |

2.

Ja Parlaments tiesību pamataktu ir pieņēmis, piemērojot 58. pantā paredzēto procedūru, deleģēto aktu un īstenošanas aktu vai pasākumu projektu izskatīšanai piemēro šādus papildu noteikumus:

—

Parlamenta priekšsēdētājs pēc deleģētā akta vai īstenošanas akta vai pasākuma projekta saņemšanas nosaka par izskatīšanu atbildīgo komiteju vai par to kopīgi atbildīgās komitejas, ņemot vērā 58. pantā noteiktos kritērijus un iespējamas vienošanās starp attiecīgo komiteju priekšsēdētājiem,

| — | ja deleģētais akts vai īstenošanas akta vai pasākuma projekts ir nodots izskatīšanai saskaņā ar komiteju kopīgo sanāksmju procedūru, katra komiteja var prasīt sasaukt kopīgu sanāksmi rezolūcijas priekšlikuma izskatīšanai. Ja attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vienošanos nepanāk, kopīgo sanāksmi sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

—

ja deleģētais akts vai īstenošanas akta vai pasākuma projekts ir nodots izskatīšanai saskaņā ar komiteju kopīgo sanāksmju procedūru, katra komiteja var prasīt sasaukt kopīgu sanāksmi rezolūcijas priekšlikuma izskatīšanai. Ja attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vienošanos nepanāk, kopīgo sanāksmi sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs.

III SADAĻA

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

1. NODAĻA

1. NODAĻA

Līgumi un starptautiski nolīgumi

Līgumi un starptautiski nolīgumi

114. pants

114. pants

Starptautiski nolīgumi

Starptautiski nolīgumi

| 1. | Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt šo sagatavošanās posmu. Tā par savu lēmumu informē Komiteju priekšsēdētāju konferenci. |
| --- | --- |

1.

Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt šo sagatavošanās posmu. Tā par savu lēmumu informē Komiteju priekšsēdētāju konferenci.

| 2. | Atbildīgā komiteja pēc iespējas drīzāk no Komisijas uzzina, kāds juridiskais pamats izraudzīts 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanai. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 40. pantu. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja pēc iespējas drīzāk no Komisijas uzzina, kāds juridiskais pamats izraudzīts 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanai. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 40. pantu.

| 3. | Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj sākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosināto sarunu mandātu. |
| --- | --- |

3.

Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj sākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosināto sarunu mandātu.

| 4. | Jebkurā sarunu posmā un laikā no sarunu beigām līdz starptautiskā nolīguma noslēgšanai Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko minēta komiteja izstrādājusi pēc savas iniciatīvas, vai izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus, kurus iesniegusi politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var pieņemt ieteikumus Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un prasīt, lai tos ņem vērā pirms attiecīgā nolīguma slēgšanas. |
| --- | --- |

4.

Jebkurā sarunu posmā un laikā no sarunu beigām līdz starptautiskā nolīguma noslēgšanai Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko minēta komiteja izstrādājusi pēc savas iniciatīvas, vai izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus, kurus iesniegusi politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var pieņemt ieteikumus Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un prasīt, lai tos ņem vērā pirms attiecīgā nolīguma slēgšanas.

| 5. | Padomes pieprasījumus sniegt Parlamenta piekrišanu vai atzinumu Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai saskaņā ar 105. pantu vai 48. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

5.

Padomes pieprasījumus sniegt Parlamenta piekrišanu vai atzinumu Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai saskaņā ar 105. pantu vai 48. panta 1. punktu.

| 6. | Jebkurā laikā, pirms Parlaments balso par pieprasījumu sniegt piekrišanu vai atzinumu, atbildīgā komiteja vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem.
  Pirms Parlaments balso par minēto priekšlikumu, tā priekšsēdētājs var pieprasīt par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai sniegt atzinumu, un tā ziņo par saviem secinājumiem Parlamentam.
  Ja Parlaments apstiprina priekšlikumu lūgt Tiesai sniegt atzinumu, balsošanu par pieprasījumu sniegt piekrišanu vai atzinumu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu. |
| --- | --- |

6.

Jebkurā laikā, pirms Parlaments balso par pieprasījumu sniegt piekrišanu vai atzinumu, atbildīgā komiteja vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem.

Pirms Parlaments balso par minēto priekšlikumu, tā priekšsēdētājs var pieprasīt par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai sniegt atzinumu, un tā ziņo par saviem secinājumiem Parlamentam.

Ja Parlaments apstiprina priekšlikumu lūgt Tiesai sniegt atzinumu, balsošanu par pieprasījumu sniegt piekrišanu vai atzinumu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu.

| 7. | Ja Padome lūdz Parlamentam dot piekrišanu starptautiska nolīguma noslēgšanai, pagarināšanai vai grozīšanai, Parlaments saskaņā ar 105. pantu pieņem lēmumu ar vienu balsojumu.
  Ja Parlaments nedod piekrišanu, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka attiecīgo nolīgumu nevar noslēgt, pagarināt vai grozīt.
  Neskarot 105. panta 3. punktu, Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ieteikumu, var nolemt lēmuma par piekrišanas procedūru pieņemšanu atlikt uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu. |
| --- | --- |

7.

Ja Padome lūdz Parlamentam dot piekrišanu starptautiska nolīguma noslēgšanai, pagarināšanai vai grozīšanai, Parlaments saskaņā ar 105. pantu pieņem lēmumu ar vienu balsojumu.

Ja Parlaments nedod piekrišanu, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka attiecīgo nolīgumu nevar noslēgt, pagarināt vai grozīt.

Neskarot 105. panta 3. punktu, Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ieteikumu, var nolemt lēmuma par piekrišanas procedūru pieņemšanu atlikt uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu.

| 8. | Ja Padome lūdz Parlamentam sniegt atzinumu par starptautiska nolīguma noslēgšanu, pagarināšanu vai grozīšanu, grozījumi nolīguma tekstā nav pieļaujami. Neskarot 181. panta 1. punktu, ir pieļaujami grozījumi Padomes lēmuma projektā.
  Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz. |
| --- | --- |

8.

Ja Padome lūdz Parlamentam sniegt atzinumu par starptautiska nolīguma noslēgšanu, pagarināšanu vai grozīšanu, grozījumi nolīguma tekstā nav pieļaujami. Neskarot 181. panta 1. punktu, ir pieļaujami grozījumi Padomes lēmuma projektā.

Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz.

| 9. | Atbildīgās komitejas un attiecīgā gadījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi pārbauda, vai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu Padome, Komisija un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos nekavējoties un regulāri un vajadzības gadījumā konfidenciāli sniedz Parlamentam pilnīgu informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu sagatavošanas, sarunu vešanas un noslēgšanas posmiem, tostarp informāciju par sarunu norāžu teksta projektiem un pieņemtajiem galīgajiem tekstiem, kā arī informāciju par minēto nolīgumu īstenošanu. |
| --- | --- |

9.

Atbildīgās komitejas un attiecīgā gadījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi pārbauda, vai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu Padome, Komisija un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos nekavējoties un regulāri un vajadzības gadījumā konfidenciāli sniedz Parlamentam pilnīgu informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu sagatavošanas, sarunu vešanas un noslēgšanas posmiem, tostarp informāciju par sarunu norāžu teksta projektiem un pieņemtajiem galīgajiem tekstiem, kā arī informāciju par minēto nolīgumu īstenošanu.

115. pants

115. pants

Starptautisku nolīgumu provizoriska piemērošana vai piemērošanas pārtraukšana vai Eiropas Savienības nostājas noteikšana ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā

Starptautisku nolīgumu provizoriska piemērošana vai piemērošanas pārtraukšana vai Eiropas Savienības nostājas noteikšana ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā

Ja Komisija vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos informē Parlamentu un Padomi par nodomu ierosināt starptautiska nolīguma provizorisku piemērošanu vai pārtraukšanu, Parlaments var aicināt Padomi, Komisiju vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi sniegt paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu vai saskaņā ar Reglamenta 118. pantu, kuros jo īpaši var iekļaut pieprasījumu Padomei nepiemērot nolīgumu provizoriski, kamēr Parlaments nav devis piekrišanu.

Minēto procedūru piemēro, kad Komisija vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Augstais pārstāvis ierosina nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā.

2. NODAĻA

2. NODAĻA

Eiropas Savienības ārēja pārstāvība un kopējā ārpolitika un drošības politika

Eiropas Savienības ārēja pārstāvība un kopējā ārpolitika un drošības politika

116. pants

116. pants

Īpašie pārstāvji

Īpašie pārstāvji

| 1. | Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu. |
| --- | --- |

1.

Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu.

| 2. | Pēc īpašā pārstāvja iecelšanas, bet pirms viņš ir uzsācis minētā amata pienākumu izpildi, viņu var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.

Pēc īpašā pārstāvja iecelšanas, bet pirms viņš ir uzsācis minētā amata pienākumu izpildi, viņu var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

| 3. | Divu mēnešu laikā pēc uzklausīšanas atbildīgā komiteja var sniegt Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos ieteikumus, kas tieši attiecas uz minēto iecelšanu. |
| --- | --- |

3.

Divu mēnešu laikā pēc uzklausīšanas atbildīgā komiteja var sniegt Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos ieteikumus, kas tieši attiecas uz minēto iecelšanu.

| 4. | Īpašo pārstāvi aicina pienācīgi un regulāri informēt Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras. |
| --- | --- |

4.

Īpašo pārstāvi aicina pienācīgi un regulāri informēt Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras.

117. pants

117. pants

Starptautiska pārstāvība

Starptautiska pārstāvība

| 1. | Pirms iecelšanas Savienības ārējās delegācijas vadītāja amata kandidātu var uzaicināt uz atbildīgo komiteju sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. |
| --- | --- |

1.

Pirms iecelšanas Savienības ārējās delegācijas vadītāja amata kandidātu var uzaicināt uz atbildīgo komiteju sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

| 2. | Divu mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz iecelšanu. |
| --- | --- |

2.

Divu mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz iecelšanu.

3. NODAĻA

3. NODAĻA

Ieteikumi par Savienības ārējo darbību

Ieteikumi par Savienības ārējo darbību

118. pants

118. pants

Ieteikumi par Savienības ārpolitiku

Ieteikumi par Savienības ārpolitiku

| 1. | Atbildīgā komiteja var izstrādāt ieteikumu projektu Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas (Savienības ārējā darbība) jautājumiem vai gadījumos, kad starptautisks nolīgums, kurš ietilpst 114. panta piemērošanas jomā, nav iesniegts Parlamentam vai Parlaments nav par to informēts saskaņā ar 115. pantu. |
| --- | --- |

1.

Atbildīgā komiteja var izstrādāt ieteikumu projektu Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas (Savienības ārējā darbība) jautājumiem vai gadījumos, kad starptautisks nolīgums, kurš ietilpst 114. panta piemērošanas jomā, nav iesniegts Parlamentam vai Parlaments nav par to informēts saskaņā ar 115. pantu.

| 2. | Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut sasaukt attiecīgās komitejas ārkārtas sanāksmi. |
| --- | --- |

2.

Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut sasaukt attiecīgās komitejas ārkārtas sanāksmi.

| 3. | Pieņemot minētos ieteikumu projektu komitejā, balsošanai iesniedz rakstisku tekstu. |
| --- | --- |

3.

Pieņemot minētos ieteikumu projektu komitejā, balsošanai iesniedz rakstisku tekstu.

| 4. | Steidzamos gadījumos, kas minēti 2. punktā, komitejas posmā 167. pantu nepiemēro, un šādos gadījumos ir pieņemami mutiski grozījumi. Deputāti nedrīkst iebilst pret mutisku grozījumu iesniegšanu balsošanai komitejā. |
| --- | --- |

4.

Steidzamos gadījumos, kas minēti 2. punktā, komitejas posmā 167. pantu nepiemēro, un šādos gadījumos ir pieņemami mutiski grozījumi. Deputāti nedrīkst iebilst pret mutisku grozījumu iesniegšanu balsošanai komitejā.

| 5. | Komitejas sagatavoto ieteikumu projektu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā. |
| --- | --- |

5.

Komitejas sagatavoto ieteikumu projektu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā.

| 6. | Ieteikumus uzskata par pieņemtiem, ja vien politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pirms sesijas sākuma nav iesnieguši rakstisku iebildumu. Ja šāds iebildums ir iesniegts, komitejas ieteikumu projektu iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā. Par šādiem ieteikumiem rīko debates, un balso par ikvienu grozījumu, ko iesniegusi politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu. |
| --- | --- |

6.

Ieteikumus uzskata par pieņemtiem, ja vien politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pirms sesijas sākuma nav iesnieguši rakstisku iebildumu. Ja šāds iebildums ir iesniegts, komitejas ieteikumu projektu iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā. Par šādiem ieteikumiem rīko debates, un balso par ikvienu grozījumu, ko iesniegusi politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu.

119. pants

119. pants

Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

| 1. | Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var izstrādāt ieteikumu projektu saskaņā ar Reglamenta 118. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var izstrādāt ieteikumu projektu saskaņā ar Reglamenta 118. pantu.

| 2. | Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

| 3. | Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 132. pantā noteiktās procedūras. |
| --- | --- |

3.

Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 132. pantā noteiktās procedūras.

| 4. | Priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus. |
| --- | --- |

4.

Priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus.

120. pants

120. pants

Cilvēktiesību pārkāpumi

Cilvēktiesību pārkāpumi

Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 118. panta 5. un 6. punktā paredzēto procedūru.

IV SADAĻA

DARBA PĀRREDZAMĪBA

DARBA PĀRREDZAMĪBA

121. pants

121. pants

Parlamenta darbības pārredzamība

Parlamenta darbības pārredzamība

| 1. | Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu. |
| --- | --- |

1.

Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu.

| 2. | Parlamenta debates ir publiskas. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta debates ir publiskas.

| 3. | Parlamenta komiteju sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt – vēlākais, sanāksmes darba kārtības pieņemšanas laikā –, ka daļu darba kārtībā iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu – aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var nolemt sanāksmes dokumentus darīt publiski pieejamus. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta komiteju sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt – vēlākais, sanāksmes darba kārtības pieņemšanas laikā –, ka daļu darba kārtībā iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu – aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var nolemt sanāksmes dokumentus darīt publiski pieejamus.

122. pants

122. pants

Publiska piekļuve dokumentiem

Publiska piekļuve dokumentiem

| 1. | Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu. Šādai piekļuvei Parlamenta dokumentiem piemēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1049/2001.
  Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām. |
| --- | --- |

1.

Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu. Šādai piekļuvei Parlamenta dokumentiem piemēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1049/2001.

Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām.

| 2. | Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) apakšpunkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.
  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 4. pantu dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem vienīgi tad, ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu.
  Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) apakšpunkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 4. pantu dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem vienīgi tad, ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu.

Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu.

| 3. | Parlaments izveido Parlamenta dokumentu publiskā reģistra tīmekļa vietni. Normatīvie dokumenti un atsevišķi citi dokumentu veidi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieši pieejami no Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnes. Iespēju robežās Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnē iekļauj atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem.
  Dokumentu veidus, kuri ir tieši pieejami no Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnes, uzskaita sarakstā, ko apstiprina Prezidijs un kas tiek publiskots Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnē. Minētais saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos; minētos dokumentus var darīt pieejamus pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001.
  Prezidijs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņem noteikumus par piekļuvi dokumentiem, un tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

Parlaments izveido Parlamenta dokumentu publiskā reģistra tīmekļa vietni. Normatīvie dokumenti un atsevišķi citi dokumentu veidi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieši pieejami no Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnes. Iespēju robežās Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnē iekļauj atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem.

Dokumentu veidus, kuri ir tieši pieejami no Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnes, uzskaita sarakstā, ko apstiprina Prezidijs un kas tiek publiskots Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnē. Minētais saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos; minētos dokumentus var darīt pieejamus pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

Prezidijs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņem noteikumus par piekļuvi dokumentiem, un tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| 4. | Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants) un par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem par piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants). |
| --- | --- |

4.

Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants) un par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem par piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants).

| 5. | Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem. |
| --- | --- |

5.

Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem.

| 6. | Prezidijs pieņem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. panta 1. punktā minēto gada ziņojumu. |
| --- | --- |

6.

Prezidijs pieņem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. panta 1. punktā minēto gada ziņojumu.

| 7. | Parlamenta atbildīgā komiteja regulāri pārbauda Parlamenta darbību pārredzamību un iesniedz plenārsēdē ziņojumu ar secinājumiem un ieteikumiem.
  Turklāt atbildīgā komiteja var izskatīt un izvērtēt ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantu |
| --- | --- |

7.

Parlamenta atbildīgā komiteja regulāri pārbauda Parlamenta darbību pārredzamību un iesniedz plenārsēdē ziņojumu ar secinājumiem un ieteikumiem.

Turklāt atbildīgā komiteja var izskatīt un izvērtēt ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantu

| 8. | Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus dalībai iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

8.

Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus dalībai iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

123. pants

123. pants

Iekļūšana Parlamentā

Iekļūšana Parlamentā

| 1. | Caurlaides deputātiem, deputātu palīgiem un trešām personām izsniedz, pamatojoties uz noteikumiem, kurus nosaka Prezidijs. Minētie noteikumi reglamentē arī caurlaižu izmantošanu un anulēšanu. |
| --- | --- |

1.

Caurlaides deputātiem, deputātu palīgiem un trešām personām izsniedz, pamatojoties uz noteikumiem, kurus nosaka Prezidijs. Minētie noteikumi reglamentē arī caurlaižu izmantošanu un anulēšanu.

| 2. | Caurlaides neizsniedz deputātiem pietuvinātām personām, kuras ietilpst Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas Nolīguma par Pārredzamības reģistru piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

2.

Caurlaides neizsniedz deputātiem pietuvinātām personām, kuras ietilpst Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas Nolīguma par Pārredzamības reģistru piemērošanas jomā.

| 3. | Pārredzamības reģistrā uzskaitītās vienības un to pārstāvji, kuriem izsniegtas ilgtermiņa caurlaides iekļūšanai Eiropas Parlamentā, ievēro:






  — | nolīgumam pievienoto Reģistrēto personu rīcības kodeksu, |
| --- | --- | --- |

3.

Pārredzamības reģistrā uzskaitītās vienības un to pārstāvji, kuriem izsniegtas ilgtermiņa caurlaides iekļūšanai Eiropas Parlamentā, ievēro:

—

nolīgumam pievienoto Reģistrēto personu rīcības kodeksu,

| — | nolīgumā noteiktās procedūras un citus pienākumus un |
| --- | --- |

—

nolīgumā noteiktās procedūras un citus pienākumus un

| — | šā panta īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

—

šā panta īstenošanas noteikumus.

Neskarot vispārīgo noteikumu, kas reglamentē ilgtermiņa caurlaižu anulēšanu vai darbības īslaicīgu pārtraukšanu, piemērojamību un ja vien nav svarīgu iemeslu rīkoties pretēji, ģenerālsekretārs ar kvestoru atļauju anulē ilgtermiņa caurlaidi vai pārtrauc tās darbību, ja tās turētājs ir izslēgts no pārredzamības reģistra par reģistrēto personu rīcības kodeksa pārkāpumu, ir smagi pārkāpis šajā punktā noteiktos pienākumus vai ir atteicies ņemt vērā oficiālu uzaicinājumu apmeklēt uzklausīšanu vai komitejas sanāksmi vai sadarboties ar izmeklēšanas komiteju, nesniedzot pietiekamu attaisnojumu.

| 4. | Kvestori var noteikt, kādā mērā 3. punktā minētais rīcības kodekss ir piemērojams personām, kuras, neraugoties uz to, ka viņām ir ilgtermiņa caurlaide, neietilpst nolīguma piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

4.

Kvestori var noteikt, kādā mērā 3. punktā minētais rīcības kodekss ir piemērojams personām, kuras, neraugoties uz to, ka viņām ir ilgtermiņa caurlaide, neietilpst nolīguma piemērošanas jomā.

| 5. | Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma pieņem lēmumu par pasākumiem, kas nepieciešami, lai ieviestu pārredzamības reģistru saskaņā ar nolīguma noteikumiem par minētā reģistra izveidi. |
| --- | --- |

5.

Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma pieņem lēmumu par pasākumiem, kas nepieciešami, lai ieviestu pārredzamības reģistru saskaņā ar nolīguma noteikumiem par minētā reģistra izveidi.

V SADAĻA

ATTIECĪBAS AR CITĀM IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM

ATTIECĪBAS AR CITĀM IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM

1. NODAĻA

1. NODAĻA

Amatpersonu iecelšana

Amatpersonu iecelšana

124. pants

124. pants

Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

| 1. | Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates.
  Eiropadomi aicina piedalīties debatēs. |
| --- | --- |

1.

Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates.

Eiropadomi aicina piedalīties debatēs.

| 2. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 7. punktu Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu.
  Balsošana notiek aizklāti. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 7. punktu Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu.

Balsošana notiek aizklāti.

| 3. | Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem. |
| --- | --- |

3.

Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem.

| 4. | Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru. |
| --- | --- |

4.

Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru.

125. pants

125. pants

Komisijas ievēlēšana

Komisijas ievēlēšana

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs aicina jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju informēt Parlamentu par atbildības jomu sadalījumu ierosinātajā komisāru kolēģijā atbilstoši jaunievēlētā priekšsēdētāja politiskajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs aicina jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju informēt Parlamentu par atbildības jomu sadalījumu ierosinātajā komisāru kolēģijā atbilstoši jaunievēlētā priekšsēdētāja politiskajām pamatnostādnēm.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām vai struktūrām atbilstoši paredzamajām kandidātu darbības jomām. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām vai struktūrām atbilstoši paredzamajām kandidātu darbības jomām.

| 3. | Uzklausīšanas notiek komitejās. Izņēmuma gadījumos uzklausīšana var notikt citā veidā, ja komisāra amata kandidāta pienākumiem galvenokārt ir horizontāls raksturs, ar noteikumu, ka šādā uzklausīšanā piedalās atbildīgā komiteja.
  Uzklausīšanas ir atklātas. |
| --- | --- |

3.

Uzklausīšanas notiek komitejās. Izņēmuma gadījumos uzklausīšana var notikt citā veidā, ja komisāra amata kandidāta pienākumiem galvenokārt ir horizontāls raksturs, ar noteikumu, ka šādā uzklausīšanā piedalās atbildīgā komiteja.

Uzklausīšanas ir atklātas.

| 4. | Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Šādu uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā (27). |
| --- | --- |

4.

Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Šādu uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā (27

| 5. | Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināts Eiropadomes priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs, uzaicina jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju iepazīstināt ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināts Eiropadomes priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs, uzaicina jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju iepazīstināt ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates.

| 6. | Lai noslēgtu minētās debates, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 132. panta 3. līdz 8. punktu. |
| --- | --- |

6.

Lai noslēgtu minētās debates, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 132. panta 3. līdz 8. punktu.

| 7. | Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments, balsojot pēc saraksta, ar nodoto balsu vairākumu apstiprina vai noraida Komisijas sastāvu. Parlaments balsošanu var atlikt uz nākamo sēdi. |
| --- | --- |

7.

Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments, balsojot pēc saraksta, ar nodoto balsu vairākumu apstiprina vai noraida Komisijas sastāvu. Parlaments balsošanu var atlikt uz nākamo sēdi.

| 8. | Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta. |
| --- | --- |

8.

Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta.

| 9. | Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums vai Komisijas sastāvs, attiecīgos komisārus vai jebkuru citu komisāra amata kandidātu aicina piedalīties uzklausīšanā, ko rīko saskaņā ar 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

9.

Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums vai Komisijas sastāvs, attiecīgos komisārus vai jebkuru citu komisāra amata kandidātu aicina piedalīties uzklausīšanā, ko rīko saskaņā ar 3. un 4. punktu.

| 10. | Ja komisāra pilnvaru laikā notiek izmaiņas viņa atbildības jomā vai finanšu interesēs, Parlaments ikvienu šādu situāciju rūpīgi pārbauda saskaņā ar VII pielikumu.
  Ja komisāra pilnvaru laikā tiek konstatēts interešu konflikts un ja Komisijas priekšsēdētājs neizpilda Parlamenta ieteikumus attiecībā uz šā interešu konflikta novēršanu, Parlaments var prasīt Komisijas priekšsēdētājam izteikt neuzticību attiecīgajam komisāram saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām 5. punktu un attiecīgā gadījumā rīkoties, lai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. panta otro daļu attiecīgajam komisāram tiktu atņemtas tiesības uz pensiju vai citām priekšrocībām. |
| --- | --- |

10.

Ja komisāra pilnvaru laikā notiek izmaiņas viņa atbildības jomā vai finanšu interesēs, Parlaments ikvienu šādu situāciju rūpīgi pārbauda saskaņā ar VII pielikumu.

Ja komisāra pilnvaru laikā tiek konstatēts interešu konflikts un ja Komisijas priekšsēdētājs neizpilda Parlamenta ieteikumus attiecībā uz šā interešu konflikta novēršanu, Parlaments var prasīt Komisijas priekšsēdētājam izteikt neuzticību attiecīgajam komisāram saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām 5. punktu un attiecīgā gadījumā rīkoties, lai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. panta otro daļu attiecīgajam komisāram tiktu atņemtas tiesības uz pensiju vai citām priekšrocībām.

126. pants

126. pants

Daudzgadu programmu izstrāde

Daudzgadu programmu izstrāde

Ieceļot jauno Komisiju, Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 5. punktu apmainās ar viedokļiem un vienojas par kopīgiem secinājumiem par daudzgadu programmu izstrādi.

Šajā nolūkā pirms sarunām ar Padomi un Komisiju par kopīgajiem secinājumiem par daudzgadu programmu izstrādi Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci par galvenajiem politikas mērķiem un prioritātēm jaunajā likumdošanas pilnvaru termiņā. Šajā viedokļu apmaiņā cita starpā ņem vērā prioritātes, kuras izklāstījis jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs, kā arī komisāra amata kandidātu atbildes, kas sniegtas 125. pantā paredzēto uzklausīšanu laikā.

Pirms kopīgo secinājumu parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu.

127. pants

127. pants

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

| 1. | Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai. Ja par priekšlikumu izteikt neuzticību ir balsots iepriekšējo divu mēnešu laikā, jauns priekšlikums izteikt neuzticību, kuru iesnieguši mazāk kā viena piektā daļa Parlamenta deputātu, nav pieņemams. |
| --- | --- |

1.

Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai. Ja par priekšlikumu izteikt neuzticību ir balsots iepriekšējo divu mēnešu laikā, jauns priekšlikums izteikt neuzticību, kuru iesnieguši mazāk kā viena piektā daļa Parlamenta deputātu, nav pieņemams.

| 2. | Šādu priekšlikumu sauc par priekšlikumu izteikt neuzticību, un tajā norāda attiecīgos iemeslus. Šo priekšlikumu nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

2.

Šādu priekšlikumu sauc par priekšlikumu izteikt neuzticību, un tajā norāda attiecīgos iemeslus. Šo priekšlikumu nosūta Komisijai.

| 3. | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus. |
| --- | --- |

3.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus.

| 4. | Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību. |
| --- | --- |

4.

Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību.

| 5. | Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma. |
| --- | --- |

5.

Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma.

| 6. | Neskarot 4. un 5. punktu, debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību. |
| --- | --- |

6.

Neskarot 4. un 5. punktu, debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību.

| 7. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 234. pantu priekšlikumu izteikt neuzticību pieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kuras nodevis Parlamenta deputātu vairākums. Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 234. pantu priekšlikumu izteikt neuzticību pieņem ar divu trešdaļu balsu vairākumu, kuras nodevis Parlamenta deputātu vairākums. Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam.

128. pants

128. pants

Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana

Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana

Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam. Atbildīgā komiteja, balsojot ar vienkāršu balsu vairākumu, izraugās amata kandidātu, kuru tā vēlas ierosināt. Šajā nolūkā minētās komitejas koordinatori izveido kandidātu sarakstu.

129. pants

129. pants

Revīzijas palātas locekļu iecelšana

Revīzijas palātas locekļu iecelšana

| 1. | Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. |
| --- | --- |

1.

Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

| 2. | Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu.

| 3. | Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. |
| --- | --- |

3.

Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

| 4. | Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru. |
| --- | --- |

4.

Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

130. pants

130. pants

Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

| 1. | Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka vai valdes locekļa amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka vai valdes locekļa amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

| 2. | Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu.

| 3. | Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. |
| --- | --- |

3.

Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

| 4. | Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru. |
| --- | --- |

4.

Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

131. pants

131. pants

Amatpersonu iecelšana ekonomikas pārvaldības struktūrās

Amatpersonu iecelšana ekonomikas pārvaldības struktūrās

| 1. | Šis pants attiecas uz šādu amatpersonu iecelšanu:






  — | vienotā uzraudzības mehānisma uzraudzības Eiropas Centrālās bankas valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, |
| --- | --- | --- |

1.

Šis pants attiecas uz šādu amatpersonu iecelšanu:

—

vienotā uzraudzības mehānisma uzraudzības Eiropas Centrālās bankas valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks,

| — | vienotā noregulējuma mehānisma vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un pastāvīgie locekļi, |
| --- | --- |

—

vienotā noregulējuma mehānisma vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un pastāvīgie locekļi,

| — | Eiropas uzraudzības iestāžu (Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) priekšsēdētāji un izpilddirektori un |
| --- | --- |

—

Eiropas uzraudzības iestāžu (Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) priekšsēdētāji un izpilddirektori un

| — | Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektors un rīkotājdirektora vietnieks. |
| --- | --- |

—

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektors un rīkotājdirektora vietnieks.

| 2. | Katru kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. |
| --- | --- |

2.

Katru kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

| 3. | Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam ieteikumu par ikvienu kandidatūru. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam ieteikumu par ikvienu kandidatūru.

| 4. | Balsošana notiek divu mēnešu laikā pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. |
| --- | --- |

4.

Balsošana notiek divu mēnešu laikā pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

| 5. | Ja Parlaments pieņem lēmumu kādu kandidatūru noraidīt, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un Parlamentam iesniedz citu kandidatūru. |
| --- | --- |

5.

Ja Parlaments pieņem lēmumu kādu kandidatūru noraidīt, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un Parlamentam iesniedz citu kandidatūru.

2. NODAĻA

2. NODAĻA

Paziņojumi

Paziņojumi

132. pants

132. pants

Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

| 1. | Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlēts 30 minūšu ilgs laikposms, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus. |
| --- | --- |

1.

Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlēts 30 minūšu ilgs laikposms, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

| 2. | Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu.

| 3. | Par rezolūcijas priekšlikumu balso visdrīzākajā iespējamā balsošanas laikā. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem. Balsojuma skaidrojumi ir pieņemami. |
| --- | --- |

3.

Par rezolūcijas priekšlikumu balso visdrīzākajā iespējamā balsošanas laikā. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem. Balsojuma skaidrojumi ir pieņemami.

| 4. | Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti. |
| --- | --- |

4.

Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti.

| 5. | Ja kopīgu rezolūcijas priekšlikumu iesniedz politiskās grupas, kuras pārstāv izteiktu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt šo rezolūcijas priekšlikumu balsošanai kā pirmo. |
| --- | --- |

5.

Ja kopīgu rezolūcijas priekšlikumu iesniedz politiskās grupas, kuras pārstāv izteiktu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt šo rezolūcijas priekšlikumu balsošanai kā pirmo.

| 6. | Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi. |
| --- | --- |

6.

Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi.

| 7. | Saskaņā ar 2. punktu vai 144. panta 2. punktu iesniegta rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji pirms galīgās balsošanas par šo priekšlikumu to var atsaukt. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar 2. punktu vai 144. panta 2. punktu iesniegta rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji pirms galīgās balsošanas par šo priekšlikumu to var atsaukt.

| 8. | Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai. Šo punktu un 7. punktu piemēro arī rezolūcijām, kas iesniegtas saskaņā ar 111. un 112. pantu. |
| --- | --- |

8.

Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai. Šo punktu un 7. punktu piemēro arī rezolūcijām, kas iesniegtas saskaņā ar 111. un 112. pantu.

133. pants

133. pants

Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

Parlamenta priekšsēdētājs uzaicina Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus, izņemot gadījumus, kad laika ierobežojumu dēļ vai attiecīgā jautājuma relatīvās politiskās nozīmes dēļ Priekšsēdētāju konference nolemj, ka tas nav nepieciešams. Pēc uzstāšanās notiek vismaz 30 minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus.

134. pants

134. pants

Revīzijas palātas paziņojumi

Revīzijas palātas paziņojumi

| 1. | Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju sniegt Parlamentam paziņojumu, lai informētu par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu. |
| --- | --- |

1.

Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju sniegt Parlamentam paziņojumu, lai informētu par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu.

| 2. | Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates, kurās piedalās Komisija un Padome, par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā. |
| --- | --- |

2.

Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates, kurās piedalās Komisija un Padome, par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā.

135. pants

135. pants

Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

| 1. | Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina iepazīstināt Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina iepazīstināt Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku.

| 2. | Pēc priekšsēdētāja uzstāšanās notiek vispārējas debates. |
| --- | --- |

2.

Pēc priekšsēdētāja uzstāšanās notiek vispārējas debates.

| 3. | Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem.

| 4. | Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs.

| 5. | Raksta šā panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu. |
| --- | --- |

5.

Raksta šā panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu.

3. NODAĻA

3. NODAĻA

Jautājumi Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai

Jautājumi Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai

136. pants

136. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates

Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates

| 1. | Komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt jautājumus Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.
  Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.
  Priekšsēdētāju konference lemj, vai minētos jautājumus iekļaut darba kārtības projektā saskaņā ar 157. pantā paredzēto procedūru. Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti Parlamenta darba kārtības projektā, tiek anulēti. |
| --- | --- |

1.

Komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt jautājumus Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.

Priekšsēdētāju konference lemj, vai minētos jautājumus iekļaut darba kārtības projektā saskaņā ar 157. pantā paredzēto procedūru. Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti Parlamenta darba kārtības projektā, tiek anulēti.

| 2. | Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos adresētos jautājumus adresātam iesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētos jautājumus — vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes. |
| --- | --- |

2.

Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos adresētos jautājumus adresātam iesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētos jautājumus — vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes.

| 3. | Jautājumos, kas attiecas uz kopējo drošības un aizsardzības politiku, nav jāievēro šā panta 2. punktā paredzētie termiņi, un uz tiem ir jāatbild pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts. |
| --- | --- |

3.

Jautājumos, kas attiecas uz kopējo drošības un aizsardzības politiku, nav jāievēro šā panta 2. punktā paredzētie termiņi, un uz tiem ir jāatbild pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts.

| 4. | Deputāts, ko jautājuma iesniedzēji ir iepriekš izraudzījušies, izklāsta jautājumu plenārsēdē. Ja minētā deputāta nav klāt, jautājums tiek anulēts. Adresāts sniedz atbildi. |
| --- | --- |

4.

Deputāts, ko jautājuma iesniedzēji ir iepriekš izraudzījušies, izklāsta jautājumu plenārsēdē. Ja minētā deputāta nav klāt, jautājums tiek anulēts. Adresāts sniedz atbildi.

| 5. | Pēc analoģijas piemēro 132. panta 2. līdz 8. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem. |
| --- | --- |

5.

Pēc analoģijas piemēro 132. panta 2. līdz 8. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem.

137. pants

137. pants

Jautājumu laiks

Jautājumu laiks

| 1. | Katrā sesijā var rīkot līdz 90 minūtēm ilgu jautājumu laiku, kad Komisija sniedz atbildes, par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas. |
| --- | --- |

1.

Katrā sesijā var rīkot līdz 90 minūtēm ilgu jautājumu laiku, kad Komisija sniedz atbildes, par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas.

| 2. | Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var uzaicināt piedalīties ne vairāk kā divus komisārus. Tomēr ir iespējams uzaicināt piedalīties vēl vienu komisāru atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var uzaicināt piedalīties ne vairāk kā divus komisārus. Tomēr ir iespējams uzaicināt piedalīties vēl vienu komisāru atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem.

| 3. | Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs.

| 4. | Jautājumu laiku iepriekš īpaši nenosaka. Parlamenta priekšsēdētājs pēc iespējas nodrošina, ka jautājumus pēc kārtas var uzdot deputāti ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.

Jautājumu laiku iepriekš īpaši nenosaka. Parlamenta priekšsēdētājs pēc iespējas nodrošina, ka jautājumus pēc kārtas var uzdot deputāti ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

| 5. | Deputātam ir viena minūte laika, lai noformulētu jautājumu, un komisāram ir divas minūtes laika, lai uz to atbildētu. Minētais deputāts var uzdot līdz 30 sekundēm ilgu papildjautājumu, kam ir tiešs sakars ar galveno jautājumu. Tad komisāram tiek dotas divas minūtes, kuru laikā jāsniedz papildu atbilde.
  Jautājumiem un papildjautājumiem ir jābūt tieši saistītiem ar konkrēto horizontālo tematu, par kuru izlemts saskaņā ar 1. punktu. Parlamenta priekšsēdētājs var lemt par to pieņemamību. |
| --- | --- |

5.

Deputātam ir viena minūte laika, lai noformulētu jautājumu, un komisāram ir divas minūtes laika, lai uz to atbildētu. Minētais deputāts var uzdot līdz 30 sekundēm ilgu papildjautājumu, kam ir tiešs sakars ar galveno jautājumu. Tad komisāram tiek dotas divas minūtes, kuru laikā jāsniedz papildu atbilde.

Jautājumiem un papildjautājumiem ir jābūt tieši saistītiem ar konkrēto horizontālo tematu, par kuru izlemts saskaņā ar 1. punktu. Parlamenta priekšsēdētājs var lemt par to pieņemamību.

138. pants

138. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

| 1. | Ikviens deputāts, politiskā grupa vai komiteja saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (28). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts, politiskā grupa vai komiteja saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (28

| 2. | Jautājumus elektroniski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja argumentēto lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

2.

Jautājumus elektroniski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja argumentēto lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

| 3. | Katrs deputāts, politiskā grupa vai komiteja trīs secīgu mēnešu periodā var iesniegt ne vairāk kā divdesmit jautājumus. Parasti adresāts uz jautājumiem atbild sešu nedēļu laikā pēc tam, kad tie ir viņam nosūtīti. Tomēr jebkurš deputāts, politiskā grupa vai komiteja katru mēnesi vienu no saviem jautājumiem var noteikt par prioritāru jautājumu, uz ko adresātam jāatbild trīs nedēļu laikā pēc tam, kad tas ir viņam nosūtīts. |
| --- | --- |

3.

Katrs deputāts, politiskā grupa vai komiteja trīs secīgu mēnešu periodā var iesniegt ne vairāk kā divdesmit jautājumus. Parasti adresāts uz jautājumiem atbild sešu nedēļu laikā pēc tam, kad tie ir viņam nosūtīti. Tomēr jebkurš deputāts, politiskā grupa vai komiteja katru mēnesi vienu no saviem jautājumiem var noteikt par prioritāru jautājumu, uz ko adresātam jāatbild trīs nedēļu laikā pēc tam, kad tas ir viņam nosūtīts.

| 4. | Jautājumu var atbalstīt arī citi deputāti. Šādus jautājumus ieskaita tikai iesniedzēja, bet ne atbalstītāju maksimālajā jautājumu skaitā, kas norādīts 3. punktā. |
| --- | --- |

4.

Jautājumu var atbalstīt arī citi deputāti. Šādus jautājumus ieskaita tikai iesniedzēja, bet ne atbalstītāju maksimālajā jautājumu skaitā, kas norādīts 3. punktā.

| 5. | Ja adresāts 3. punktā noteiktajā termiņā uz jautājumu nav atbildējis, atbildīgā komiteja var nolemt to iekļaut savas nākamās sanāksmes darba kārtībā. |
| --- | --- |

5.

Ja adresāts 3. punktā noteiktajā termiņā uz jautājumu nav atbildējis, atbildīgā komiteja var nolemt to iekļaut savas nākamās sanāksmes darba kārtībā.

| 6. | Jautājumus un atbildes uz tiem, tostarp jebkādus ar tiem saistītus pielikumus, publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

6.

Jautājumus un atbildes uz tiem, tostarp jebkādus ar tiem saistītus pielikumus, publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

139. pants

139. pants

Plaša interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski

Plaša interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski

| 1. | Plaša interpelācija ietver jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski un kurus politiskā grupa uzdod Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos. |
| --- | --- |

1.

Plaša interpelācija ietver jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski un kurus politiskā grupa uzdod Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos.

| 2. | Plaša interpelācija ir vispārējas nozīmes, un to iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam. Tā nepārsniedz 500 vārdus. Ja plaša interpelācija kopumā atbilst Reglamenta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs to nekavējoties nosūta adresātam, lai uz to varētu sniegt rakstisku atbildi. |
| --- | --- |

2.

Plaša interpelācija ir vispārējas nozīmes, un to iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam. Tā nepārsniedz 500 vārdus. Ja plaša interpelācija kopumā atbilst Reglamenta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs to nekavējoties nosūta adresātam, lai uz to varētu sniegt rakstisku atbildi.

| 3. | Katru gadu var būt ne vairāk kā 30 plašas interpelācijas. Priekšsēdētāju konference nodrošina šādu interpelāciju taisnīgu sadali starp politiskajām grupām, un neviena politiskā grupa nedrīkst iesniegt vairāk kā vienu interpelāciju mēnesī. |
| --- | --- |

3.

Katru gadu var būt ne vairāk kā 30 plašas interpelācijas. Priekšsēdētāju konference nodrošina šādu interpelāciju taisnīgu sadali starp politiskajām grupām, un neviena politiskā grupa nedrīkst iesniegt vairāk kā vienu interpelāciju mēnesī.

| 4. | Ja adresāts sešu nedēļu laikā pēc tam, kad plašā interpelācija tam ir nosūtīta, uz to nav atbildējis, interpelāciju pēc autora pieprasījuma iekļauj Parlamenta galīgajā darba kārtības projektā saskaņā ar 157. pantā paredzēto procedūru un ievērojot 6. punktu. |
| --- | --- |

4.

Ja adresāts sešu nedēļu laikā pēc tam, kad plašā interpelācija tam ir nosūtīta, uz to nav atbildējis, interpelāciju pēc autora pieprasījuma iekļauj Parlamenta galīgajā darba kārtības projektā saskaņā ar 157. pantā paredzēto procedūru un ievērojot 6. punktu.

| 5. | Saņemot rakstisku atbildi, plašu interpelāciju iekļauj Parlamenta galīgajā darba kārtības projektā saskaņā ar 157. pantā paredzēto procedūru un ievērojot 6. punktu, ja to pieprasa deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu. |
| --- | --- |

5.

Saņemot rakstisku atbildi, plašu interpelāciju iekļauj Parlamenta galīgajā darba kārtības projektā saskaņā ar 157. pantā paredzēto procedūru un ievērojot 6. punktu, ja to pieprasa deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu.

| 6. | Vienas un tās pašas sesijas laikā apspriežamo plašo interpelāciju skaits nepārsniedz trīs. Ja vienas un tās pašas sesijas laikā tiek pieprasītas debates par vairāk nekā trijām plašām interpelācijām, Priekšsēdētāju konference tās iekļauj galīgajā darba kārtības projektā tādā secībā, kādā tā minētos debašu pieprasījumus ir saņēmusi. |
| --- | --- |

6.

Vienas un tās pašas sesijas laikā apspriežamo plašo interpelāciju skaits nepārsniedz trīs. Ja vienas un tās pašas sesijas laikā tiek pieprasītas debates par vairāk nekā trijām plašām interpelācijām, Priekšsēdētāju konference tās iekļauj galīgajā darba kārtības projektā tādā secībā, kādā tā minētos debašu pieprasījumus ir saņēmusi.

| 7. | Deputāts, ko autors vai tie, kuri pieprasa debates saskaņā ar 5. punktu, ir iepriekš izraudzījušies, izklāsta plašo interpelāciju plenārsēdē. Ja minētā deputāta nav klāt, plašā interpelācija tiek anulēta. Adresāts sniedz atbildi.
  Pēc analoģijas piemēro 132. panta 2. līdz 8. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem. |
| --- | --- |

7.

Deputāts, ko autors vai tie, kuri pieprasa debates saskaņā ar 5. punktu, ir iepriekš izraudzījušies, izklāsta plašo interpelāciju plenārsēdē. Ja minētā deputāta nav klāt, plašā interpelācija tiek anulēta. Adresāts sniedz atbildi.

Pēc analoģijas piemēro 132. panta 2. līdz 8. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem.

| 8. | Šādas interpelācijas un atbildes uz tām publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

8.

Šādas interpelācijas un atbildes uz tām publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

140. pants

140. pants

Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski

Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski

| 1. | Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem mēnesī var uzdot Eiropas Centrālajai bankai ne vairāk kā sešus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (29). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem mēnesī var uzdot Eiropas Centrālajai bankai ne vairāk kā sešus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (29

| 2. | Šādus jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos dara zināmus Eiropas Centrālajai bankai. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs. Jebkuru šādu lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

2.

Šādus jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos dara zināmus Eiropas Centrālajai bankai. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs. Jebkuru šādu lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

| 3. | Šādus jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

3.

Šādus jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

| 4. | Ja sešu nedēļu laikā nav saņemta atbilde uz kādu no rakstiski iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs, darba kārtībā. |
| --- | --- |

4.

Ja sešu nedēļu laikā nav saņemta atbilde uz kādu no rakstiski iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs, darba kārtībā.

141. pants

141. pants

Jautājumi par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski

Jautājumi par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski

| 1. | Reglamenta 140. panta 1., 2. un 3. punktu pēc analoģijas piemēro attiecībā uz jautājumiem par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski. Šādus jautājumus atskaita no 140. panta 1. punktā noteiktā sešu jautājumu maksimuma mēnesī. |
| --- | --- |

1.

Reglamenta 140. panta 1., 2. un 3. punktu pēc analoģijas piemēro attiecībā uz jautājumiem par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski. Šādus jautājumus atskaita no 140. panta 1. punktā noteiktā sešu jautājumu maksimuma mēnesī.

| 2. | Ja piecu nedēļu laikā nav saņemta atbilde uz kādu no rakstiski iesniegtajiem jautājumiem, pēc iesniedzēja pieprasījuma to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies adresāta valdes priekšsēdētājs, darba kārtībā. |
| --- | --- |

2.

Ja piecu nedēļu laikā nav saņemta atbilde uz kādu no rakstiski iesniegtajiem jautājumiem, pēc iesniedzēja pieprasījuma to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies adresāta valdes priekšsēdētājs, darba kārtībā.

4. NODAĻA

4. NODAĻA

Citu iestāžu un struktūru ziņojumi

Citu iestāžu un struktūru ziņojumi

142. pants

142. pants

Citu iestāžu vai struktūru gada un pārējie ziņojumi

Citu iestāžu vai struktūru gada un pārējie ziņojumi

| 1. | Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu vai struktūru gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām. |
| --- | --- |

1.

Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu vai struktūru gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām.

| 2. | Citu iestāžu vai struktūru gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas tos izskata un var iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu vai ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 54. pantu, ja tā uzskata, ka Parlamentam būtu jāpieņem nostāja attiecībā uz kādu šādos ziņojumos izklāstītu būtisku jautājumu. |
| --- | --- |

2.

Citu iestāžu vai struktūru gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas tos izskata un var iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu vai ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 54. pantu, ja tā uzskata, ka Parlamentam būtu jāpieņem nostāja attiecībā uz kādu šādos ziņojumos izklāstītu būtisku jautājumu.

5. NODAĻA

5. NODAĻA

Rezolūcijas un ieteikumi

Rezolūcijas un ieteikumi

143. pants

143. pants

Rezolūciju priekšlikumi

Rezolūciju priekšlikumi

| 1. | Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.
  Minētais priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.

Minētais priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem.

| 2. | Uz šādu priekšlikumu saturu attiecas šādi noteikumi:






  — | tie nedrīkst ietvert nekādus lēmumus par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā Reglamentā, jo īpaši tā 47. pantā, ir noteiktas īpašas procedūras un kompetence, |
| --- | --- | --- |

2.

Uz šādu priekšlikumu saturu attiecas šādi noteikumi:

—

tie nedrīkst ietvert nekādus lēmumus par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā Reglamentā, jo īpaši tā 47. pantā, ir noteiktas īpašas procedūras un kompetence,

| — | tajos nedrīkst skatīt jautājumus, kuri tobrīd tiek izskatīti Parlamentā. |
| --- | --- |

—

tajos nedrīkst skatīt jautājumus, kuri tobrīd tiek izskatīti Parlamentā.

| 3. | Katrs deputāts var iesniegt ne vairāk kā vienu šādu priekšlikumu mēnesī. |
| --- | --- |

3.

Katrs deputāts var iesniegt ne vairāk kā vienu šādu priekšlikumu mēnesī.

| 4. | Rezolūcijas priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai priekšlikums atbilst piemērojamajiem kritērijiem. Ja Parlamenta priekšsēdētājs atzīst, ka priekšlikums ir pieņemams, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

4.

Rezolūcijas priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai priekšlikums atbilst piemērojamajiem kritērijiem. Ja Parlamenta priekšsēdētājs atzīst, ka priekšlikums ir pieņemams, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

| 5. | Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro, tostarp tā var būt rezolūcijas priekšlikuma pievienošana citiem rezolūciju priekšlikumiem vai ziņojumiem, atzinuma sniegšana, kas var būt vēstules veidā, vai ziņojuma sagatavošana saskaņā ar 54. pantu. Atbildīgā komiteja var arī nolemt neveikt turpmākas darbības attiecībā uz rezolūcijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

5.

Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro, tostarp tā var būt rezolūcijas priekšlikuma pievienošana citiem rezolūciju priekšlikumiem vai ziņojumiem, atzinuma sniegšana, kas var būt vēstules veidā, vai ziņojuma sagatavošana saskaņā ar 54. pantu. Atbildīgā komiteja var arī nolemt neveikt turpmākas darbības attiecībā uz rezolūcijas priekšlikumu.

| 6. | Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par Parlamenta priekšsēdētāja, komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

6.

Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par Parlamenta priekšsēdētāja, komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem.

| 7. | Šā panta 5. pantā minētajā ziņojumā iekļauj iesniegtās rezolūcijas priekšlikuma tekstu. |
| --- | --- |

7.

Šā panta 5. pantā minētajā ziņojumā iekļauj iesniegtās rezolūcijas priekšlikuma tekstu.

| 8. | Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus 5. punktā minētos atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

8.

Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus 5. punktā minētos atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs.

| 9. | Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 5. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.
  Ja atbildīgā komiteja ir pārņēmusi minēto rezolūcijas priekšlikumu šādā veidā, tad tikai šai komitejai ir tiesības to atsaukt. Atbildīgā komiteja saglabā minētās tiesības atsaukt līdz galīgās balsošanas sākumam plenārsēdē. |
| --- | --- |

9.

Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 5. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.

Ja atbildīgā komiteja ir pārņēmusi minēto rezolūcijas priekšlikumu šādā veidā, tad tikai šai komitejai ir tiesības to atsaukt. Atbildīgā komiteja saglabā minētās tiesības atsaukt līdz galīgās balsošanas sākumam plenārsēdē.

144. pants

144. pants

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

| 1. | Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem.

| 2. | Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus.
  Saskaņā ar 158. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

2.

Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus.

Saskaņā ar 158. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai.

| 3. | Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku – ne vairāk par 60 minūtēm vienā sesijā – sadala saskaņā ar 171. panta 4. un 5. punktu.
  Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem. |
| --- | --- |

3.

Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku – ne vairāk par 60 minūtēm vienā sesijā – sadala saskaņā ar 171. panta 4. un 5. punktu.

Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem.

| 4. | Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 194. panta noteikumus par balsojumu skaidrojumiem nepiemēro.

  Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību. |
| --- | --- |

4.

Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 194. panta noteikumus par balsojumu skaidrojumiem nepiemēro.

Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību.

Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību.

| 5. | Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 132. panta 4. un 5. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

5.

Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 132. panta 4. un 5. punktā paredzēto procedūru.

| 6. | Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par rezolūcijas priekšlikumu balso bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

  Reglamenta 197. un 198. panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.


  Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, tiek anulēti. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 178. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma. Iesniedzēji ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu izskatīšanai komitejā saskaņā ar 143. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.


  Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.


  Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.


  Ja saskaņā ar 178. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, minētais pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

6.

Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par rezolūcijas priekšlikumu balso bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

Reglamenta 197. un 198. panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Reglamenta 197. un 198. panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, tiek anulēti. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 178. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma. Iesniedzēji ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu izskatīšanai komitejā saskaņā ar 143. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, tiek anulēti. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 178. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma. Iesniedzēji ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu izskatīšanai komitejā saskaņā ar 143. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

Ja saskaņā ar 178. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, minētais pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem.

Ja saskaņā ar 178. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, minētais pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem.

6. NODAĻA

6. NODAĻA

Apspriešanās ar citām iestādēm un struktūrām

Apspriešanās ar citām iestādēm un struktūrām

145. pants

145. pants

Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

| 1. | Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Parlamenta priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu. |
| --- | --- |

1.

Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Parlamenta priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

| 2. | Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.
  Komiteja savā pieprasījumā norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu.
  Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, 24 stundu laikā pēc minētās paziņošanas nepieprasa balsot par to. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

Komiteja savā pieprasījumā norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu.

Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, 24 stundu laikā pēc minētās paziņošanas nepieprasa balsot par to.

| 3. | Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

3.

Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

146. pants

146. pants

Apspriešanās ar Reģionu komiteju

Apspriešanās ar Reģionu komiteju

| 1. | Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, Parlamenta priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu. |
| --- | --- |

1.

Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, Parlamenta priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

| 2. | Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.
  Komiteja savā pieprasījumā norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu.
  Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, 24 stundu laikā pēc paziņošanas nepieprasa balsot par to. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

Komiteja savā pieprasījumā norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu.

Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, 24 stundu laikā pēc paziņošanas nepieprasa balsot par to.

| 3. | Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

3.

Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

147. pants

147. pants

Pieprasījumi Eiropas aģentūrām

Pieprasījumi Eiropas aģentūrām

| 1. | Ja Parlamentam ir tiesības iesniegt pieprasījumu kādai Eiropas aģentūrai, ikviens deputāts var rakstiski iesniegt minēto pieprasījumu rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam. Šādi pieprasījumi attiecas uz jautājumiem, kas ir attiecīgās aģentūras pārziņā, un tiem pievieno vispārīgu informāciju, kura paskaidro šo jautājumu, kā arī tā svarīgumu Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentam ir tiesības iesniegt pieprasījumu kādai Eiropas aģentūrai, ikviens deputāts var rakstiski iesniegt minēto pieprasījumu rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam. Šādi pieprasījumi attiecas uz jautājumiem, kas ir attiecīgās aģentūras pārziņā, un tiem pievieno vispārīgu informāciju, kura paskaidro šo jautājumu, kā arī tā svarīgumu Eiropas Savienībai.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju nosūta pieprasījumu aģentūrai vai veic jebkuru citu atbilstošu darbību. Par to nekavējoties paziņo deputātam, kas iesniedza pieprasījumu. Katrā pieprasījumā, ko Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis aģentūrai, norāda termiņu atbildei. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju nosūta pieprasījumu aģentūrai vai veic jebkuru citu atbilstošu darbību. Par to nekavējoties paziņo deputātam, kas iesniedza pieprasījumu. Katrā pieprasījumā, ko Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis aģentūrai, norāda termiņu atbildei.

| 3. | Ja aģentūra uzskata, ka tā nespēj atbildēt uz nosūtīto pieprasījumu tādā veidā, kā tas ir formulēts, vai lūdz to grozīt, tā nekavējoties paziņo par to Parlamenta priekšsēdētājam, kas vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju veic atbilstošus pasākumus. |
| --- | --- |

3.

Ja aģentūra uzskata, ka tā nespēj atbildēt uz nosūtīto pieprasījumu tādā veidā, kā tas ir formulēts, vai lūdz to grozīt, tā nekavējoties paziņo par to Parlamenta priekšsēdētājam, kas vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju veic atbilstošus pasākumus.

7. NODAĻA

7. NODAĻA

Attiecības ar citām struktūrām

Attiecības ar citām struktūrām

148. pants

148. pants

Iestāžu nolīgumi

Iestāžu nolīgumi

| 1. | Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.
  Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta. |
| --- | --- |

1.

Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.

Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta.

| 2. | Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā saskaņā ar 236. panta 2. līdz 6. punktu. |
| --- | --- |

2.

Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā saskaņā ar 236. panta 2. līdz 6. punktu.

8. NODAĻA

8. NODAĻA

Prasības Eiropas Savienības Tiesā

Prasības Eiropas Savienības Tiesā

149. pants

149. pants

Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā

Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā

| 1. | Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un to īstenošanu, lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro. |
| --- | --- |

1.

Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un to īstenošanu, lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro.

| 2. | Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams – mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāpti Savienības tiesību akti. Vajadzības gadījumā par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var uzklausīt par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas viedokli. |
| --- | --- |

2.

Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams – mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāpti Savienības tiesību akti. Vajadzības gadījumā par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var uzklausīt par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas viedokli.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar ieteikumu, ko sniegusi par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja.
  Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai Parlaments pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja Parlaments ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.
  Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš prasa, lai Parlaments pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar ieteikumu, ko sniegusi par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja.

Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai Parlaments pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja Parlaments ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš prasa, lai Parlaments pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu.

| 4. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar komiteju, kas atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā.
  Ja Parlamenta priekšsēdētājs paredz nepievienoties par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot šādas nepievienošanās iemeslus.
  Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, ko izskata Eiropas Savienības Tiesa, un kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta spēkā esamību, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai Parlamentam.

  Reglaments neliedz par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.


  Ja ir vajadzīgs pieņemt lēmumu par to, vai Parlamentam būtu jāizmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas Reglamenta 149. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar komiteju, kas atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs paredz nepievienoties par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot šādas nepievienošanās iemeslus.

Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, ko izskata Eiropas Savienības Tiesa, un kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta spēkā esamību, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai Parlamentam.

Reglaments neliedz par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.

Reglaments neliedz par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.

Ja ir vajadzīgs pieņemt lēmumu par to, vai Parlamentam būtu jāizmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas Reglamenta 149. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.

Ja ir vajadzīgs pieņemt lēmumu par to, vai Parlamentam būtu jāizmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas Reglamenta 149. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.

| 5. | Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs, ja iespējams, pēc apspriešanās ar tās komitejas priekšsēdētāju un referentu, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno 3. un 4. punktā paredzētās procedūras. |
| --- | --- |

5.

Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs, ja iespējams, pēc apspriešanās ar tās komitejas priekšsēdētāju un referentu, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno 3. un 4. punktā paredzētās procedūras.

| 6. | Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja nosaka principus, ko tā izmantos šā panta piemērošanā. |
| --- | --- |

6.

Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja nosaka principus, ko tā izmantos šā panta piemērošanā.

VI SADAĻA

ATTIECĪBAS AR DALĪBVALSTU PARLAMENTIEM

ATTIECĪBAS AR DALĪBVALSTU PARLAMENTIEM

150. pants

150. pants

Informācijas apmaiņa, saziņa un savstarpēja nodrošināšana

Informācijas apmaiņa, saziņa un savstarpēja nodrošināšana

| 1. | Parlaments regulāri informē dalībvalstu parlamentus par savu darbību. |
| --- | --- |

1.

Parlaments regulāri informē dalībvalstu parlamentus par savu darbību.

| 2. | Par to, kā organizēt un sekmēt efektīvu un regulāru parlamentu sadarbību ES, ievērojot Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 9. pantu, vienojas atbilstīgi Priekšsēdētāju konferences piešķirtajām pilnvarām un pēc apspriešanās ar Komiteju priekšsēdētāju konferenci.
  Parlaments jebkādu vienošanos par šādiem jautājumiem apstiprina saskaņā ar 148. pantā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Par to, kā organizēt un sekmēt efektīvu un regulāru parlamentu sadarbību ES, ievērojot Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 9. pantu, vienojas atbilstīgi Priekšsēdētāju konferences piešķirtajām pilnvarām un pēc apspriešanās ar Komiteju priekšsēdētāju konferenci.

Parlaments jebkādu vienošanos par šādiem jautājumiem apstiprina saskaņā ar 148. pantā izklāstīto procedūru.

| 3. | Komiteja var tieši iesaistīties dialogā ar dalībvalstu parlamentiem komiteju līmenī, ievērojot minētajam mērķim paredzēto budžeta apropriāciju noteikto apjomu. Tas var ietvert atbilstošus pirmslikumdošanas un pēclikumdošanas sadarbības veidus. |
| --- | --- |

3.

Komiteja var tieši iesaistīties dialogā ar dalībvalstu parlamentiem komiteju līmenī, ievērojot minētajam mērķim paredzēto budžeta apropriāciju noteikto apjomu. Tas var ietvert atbilstošus pirmslikumdošanas un pēclikumdošanas sadarbības veidus.

| 4. | Visus dokumentus attiecībā uz likumdošanas procedūru Savienības līmenī, ko dalībvalsts parlaments ir oficiāli nosūtījis Eiropas Parlamentam, nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

4.

Visus dokumentus attiecībā uz likumdošanas procedūru Savienības līmenī, ko dalībvalsts parlaments ir oficiāli nosūtījis Eiropas Parlamentam, nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai.

| 5. | Priekšsēdētāju konference var pilnvarot Parlamenta priekšsēdētāju, lai viņš uz savstarpēja izdevīguma pamatiem nodrošina dalībvalstu parlamentiem palīdzību, kā arī ierosina jebkurus citus pasākumus, kas veicinātu saziņu ar minētajiem dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Priekšsēdētāju konference var pilnvarot Parlamenta priekšsēdētāju, lai viņš uz savstarpēja izdevīguma pamatiem nodrošina dalībvalstu parlamentiem palīdzību, kā arī ierosina jebkurus citus pasākumus, kas veicinātu saziņu ar minētajiem dalībvalstu parlamentiem.

151. pants

151. pants

Parlamentu Savienības lietu komiteju konference (COSAC)

Parlamentu Savienības lietu komiteju konference (COSAC

| 1. | Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ locekļus Parlamenta delegācijai COSAC un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

1.

Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ locekļus Parlamenta delegācijai COSAC

| 2. | Pārējos delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs COSAC sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji. |
| --- | --- |

2.

Pārējos delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs COSAC

| 3. | Izvēloties delegācijas locekļus, pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā. |
| --- | --- |

3.

Izvēloties delegācijas locekļus, pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā.

| 4. | Pēc katras COSAC sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei. |
| --- | --- |

4.

Pēc katras COSAC

152. pants

152. pants

Parlamentu konference

Parlamentu konference

Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta delegāciju locekļus jebkurai konferencei vai līdzīgam pasākumam, kurā piedalās parlamentu pārstāvji, un piešķir minētajai delegācijai pilnvaras saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta rezolūcijām. Delegācija ievēlē vadītāju un vajadzības gadījumā vienu vai vairākus vadītāja vietniekus.

VII SADAĻA

GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS

GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS

1. NODAĻA

1. NODAĻA

Parlamenta gadskārtējās sesijas

Parlamenta gadskārtējās sesijas

153. pants

153. pants

Parlamenta sasaukums, gadskārtējās sesijas, sesijas, sēdes

Parlamenta sasaukums, gadskārtējās sesijas, sesijas, sēdes

| 1. | Parlamenta sasaukums saskan ar deputāta pilnvaru laiku, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Aktā. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta sasaukums saskan ar deputāta pilnvaru laiku, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Aktā.

| 2. | Gadskārtējā sesija ir viena gada periods, kā noteikts iepriekš minētajā aktā un Līgumos. |
| --- | --- |

2.

Gadskārtējā sesija ir viena gada periods, kā noteikts iepriekš minētajā aktā un Līgumos.

| 3. | Sesija ir sanāksme, kuru Parlaments parasti sasauc katru mēnesi. Sesijas sīkāk iedala ikdienas sēdēs.

  Parlamenta plenārsēdes, kuras notiek vienā un tajā pašā dienā, uzskata par vienu sēdi. |
| --- | --- |

3.

Sesija ir sanāksme, kuru Parlaments parasti sasauc katru mēnesi. Sesijas sīkāk iedala ikdienas sēdēs.

Parlamenta plenārsēdes, kuras notiek vienā un tajā pašā dienā, uzskata par vienu sēdi.

Parlamenta plenārsēdes, kuras notiek vienā un tajā pašā dienā, uzskata par vienu sēdi.

154. pants

154. pants

Parlamenta sasaukšana

Parlamenta sasaukšana

| 1. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 229. panta pirmo daļu Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā. Parlaments pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 229. panta pirmo daļu Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā. Parlaments pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām.

| 2. | Turklāt, Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

2.

Turklāt, Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā.

| 3. | Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas. Tomēr sesijas darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas. Tomēr sesijas darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām.

| 4. | Pēc Parlamenta deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci sasauc Parlamentu ārpus kārtas.
  Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības sasaukt Parlamentu ārpus kārtas. |
| --- | --- |

4.

Pēc Parlamenta deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci sasauc Parlamentu ārpus kārtas.

Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības sasaukt Parlamentu ārpus kārtas.

155. pants

155. pants

Sēžu un sanāksmju vieta

Sēžu un sanāksmju vieta

| 1. | Parlaments rīko plenārsēdes un komiteju sanāksmes saskaņā ar Līgumu noteikumiem.

  Priekšlikumus rīkot papildu sesijas Briselē, kā arī jebkurus grozījumus tajos pieņem tikai ar nodoto balsu vairākumu. |
| --- | --- |

1.

Parlaments rīko plenārsēdes un komiteju sanāksmes saskaņā ar Līgumu noteikumiem.

Priekšlikumus rīkot papildu sesijas Briselē, kā arī jebkurus grozījumus tajos pieņem tikai ar nodoto balsu vairākumu.

Priekšlikumus rīkot papildu sesijas Briselē, kā arī jebkurus grozījumus tajos pieņem tikai ar nodoto balsu vairākumu.

| 2. | Ikviena komiteja var nolemt prasīt, lai viena vai vairākas tās sanāksmes notiktu kādā citā vietā. Šādu pamatotu pieprasījumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš to nodod Prezidijam izskatīšanai.
  Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu vienpersoniski. Ja Prezidijs vai Parlamenta priekšsēdētājs šo pieprasījumu noraida, tas jāpamato. |
| --- | --- |

2.

Ikviena komiteja var nolemt prasīt, lai viena vai vairākas tās sanāksmes notiktu kādā citā vietā. Šādu pamatotu pieprasījumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš to nodod Prezidijam izskatīšanai.

Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu vienpersoniski. Ja Prezidijs vai Parlamenta priekšsēdētājs šo pieprasījumu noraida, tas jāpamato.

156. pants

156. pants

Piedalīšanās sēdēs

Piedalīšanās sēdēs

| 1. | Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru. |
| --- | --- |

1.

Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru.

| 2. | To deputātu vārdus, kuru klātbūtne reģistrēta šajā apmeklējumu reģistrā, norāda katras sēdes protokolā ar atzīmi “klātesošs”. To deputātu vārdus, kuru prombūtni Parlamenta priekšsēdētājs ir attaisnojis, norāda katras sēdes protokolā ar atzīmi “attaisnoti nepiedalās”. |
| --- | --- |

2.

To deputātu vārdus, kuru klātbūtne reģistrēta šajā apmeklējumu reģistrā, norāda katras sēdes protokolā ar atzīmi “klātesošs”. To deputātu vārdus, kuru prombūtni Parlamenta priekšsēdētājs ir attaisnojis, norāda katras sēdes protokolā ar atzīmi “attaisnoti nepiedalās”.

2. NODAĻA

2. NODAĻA

Parlamenta darba norise

Parlamenta darba norise

157. pants

157. pants

Darba kārtības projekts

Darba kārtības projekts

| 1. | Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem.
  Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu. |
| --- | --- |

1.

Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem.

Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu.

| 2. | Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt. |
| --- | --- |

2.

Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt.

| 3. | Galīgo darba kārtības projektu dara pieejamu deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma. |
| --- | --- |

3.

Galīgo darba kārtības projektu dara pieejamu deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma.

158. pants

158. pants

Darba kārtības pieņemšana un grozīšana

Darba kārtības pieņemšana un grozīšana

| 1. | Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem darba kārtību. Grozījumus galīgajā darba kārtības projektā var ierosināt komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti. Jebkādus šādus priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam un vienam runātājam, kas iestājas pret priekšlikumu, un katram no viņiem tiek atvēlēta ne vairāk kā viena minūte. |
| --- | --- |

1.

Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem darba kārtību. Grozījumus galīgajā darba kārtības projektā var ierosināt komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti. Jebkādus šādus priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam un vienam runātājam, kas iestājas pret priekšlikumu, un katram no viņiem tiek atvēlēta ne vairāk kā viena minūte.

| 2. | Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 163., 197., 198, 199., 200. vai 201. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.
  Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā.

  Rezolūcijas, kas iesniegta debašu noslēgumā saskaņā ar 132., 136. vai 144. pantu, nosaukuma vai tā grozījumu izstrāde nerada izmaiņas darba kārtībā ar noteikumu, ka nosaukums joprojām ir tās pašas tēmas tvērumā, par kuru notiek debates. |
| --- | --- |

2.

Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 163., 197., 198, 199., 200. vai 201. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.

Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā.

Rezolūcijas, kas iesniegta debašu noslēgumā saskaņā ar 132., 136. vai 144. pantu, nosaukuma vai tā grozījumu izstrāde nerada izmaiņas darba kārtībā ar noteikumu, ka nosaukums joprojām ir tās pašas tēmas tvērumā, par kuru notiek debates.

Rezolūcijas, kas iesniegta debašu noslēgumā saskaņā ar 132., 136. vai 144. pantu, nosaukuma vai tā grozījumu izstrāde nerada izmaiņas darba kārtībā ar noteikumu, ka nosaukums joprojām ir tās pašas tēmas tvērumā, par kuru notiek debates.

| 3. | Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību. |
| --- | --- |

3.

Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību.

159. pants

159. pants

Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

| 1. | Ja ziņojums komitejā ir pieņemts, mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret, to iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.
  Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu. |
| --- | --- |

1.

Ja ziņojums komitejā ir pieņemts, mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret, to iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.

Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

| 2. | Par jautājumiem, kas ir iekļauti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, arī balso bez debatēm, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi. |
| --- | --- |

2.

Par jautājumiem, kas ir iekļauti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, arī balso bez debatēm, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai deputātu, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi.

| 3. | Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt balsot par citiem jautājumiem bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. |
| --- | --- |

3.

Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt balsot par citiem jautājumiem bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma.

| 4. | Ja par kādu jautājumu balso bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu, kas nav ilgāks par divām minūtēm. |
| --- | --- |

4.

Ja par kādu jautājumu balso bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu, kas nav ilgāks par divām minūtēm.

160. pants

160. pants

Īss izklāsts

Īss izklāsts

Pēc referenta pieprasījuma vai Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var arī nolemt, ka jautājumu, par kuru nav vajadzīgas plašas debates, var izskatīt, referentam plenārsēdē sniedzot īsu izklāstu. Šādā gadījumā Komisijai ir iespēja atbildēt pēc debatēm, kuras ilgst ne vairāk kā desmit minūtes un kuru laikā Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu ne ilgāk kā uz vienu minūti katram deputātam, kas to prasa.

161. pants

161. pants

Ārkārtas debates

Ārkārtas debates

| 1. | Politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var prasīt, lai Parlamenta darba kārtībā iekļauj ārkārtas debates par īpaši nozīmīgu jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības politiku. Parasti vienas sesijas laikā rīko tikai vienas ārkārtas debates. |
| --- | --- |

1.

Politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var prasīt, lai Parlamenta darba kārtībā iekļauj ārkārtas debates par īpaši nozīmīgu jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības politiku. Parasti vienas sesijas laikā rīko tikai vienas ārkārtas debates.

| 2. | Šāds pieprasījums jāiesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski vismaz trīs stundas pirms tās sesijas, kuras laikā paredzētas ārkārtas debates. Balsojums par šo pieprasījumu notiek sesijas sākumā, kad Parlaments pieņem darba kārtību. |
| --- | --- |

2.

Šāds pieprasījums jāiesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski vismaz trīs stundas pirms tās sesijas, kuras laikā paredzētas ārkārtas debates. Balsojums par šo pieprasījumu notiek sesijas sākumā, kad Parlaments pieņem darba kārtību.

| 3. | Atsaucoties uz notikumiem, kas risinājušies pēc sesijas darba kārtības pieņemšanas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem var ierosināt ārkārtas debates. Par šādu priekšlikumu balso sēdes sākumā vai parastajā balsošanai paredzētajā laikā. Deputātiem par jebkuru šādu priekšlikumu par ārkārtas debatēm paziņo vismaz vienu stundu iepriekš. |
| --- | --- |

3.

Atsaucoties uz notikumiem, kas risinājušies pēc sesijas darba kārtības pieņemšanas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem var ierosināt ārkārtas debates. Par šādu priekšlikumu balso sēdes sākumā vai parastajā balsošanai paredzētajā laikā. Deputātiem par jebkuru šādu priekšlikumu par ārkārtas debatēm paziņo vismaz vienu stundu iepriekš.

| 4. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad notiks šīs debates. Kopējais debašu ilgums nepārsniedz sešdesmit minūtes. Politiskajām grupām un pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem atvēlēto debašu laiku sadala saskaņā ar 171. panta 4. un 5. punktu. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad notiks šīs debates. Kopējais debašu ilgums nepārsniedz sešdesmit minūtes. Politiskajām grupām un pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem atvēlēto debašu laiku sadala saskaņā ar 171. panta 4. un 5. punktu.

| 5. | Debates noslēdz, nepieņemot rezolūciju. |
| --- | --- |

5.

Debates noslēdz, nepieņemot rezolūciju.

162. pants

162. pants

Politiskās grupas pieprasītas debates par aktuāliem jautājumiem

Politiskās grupas pieprasītas debates par aktuāliem jautājumiem

| 1. | Katras sesijas darba kārtības projektā paredz vienu vai divus vismaz 60 minūtes ilgus periodus debatēm par Eiropas Savienības politikai īpaši nozīmīgu aktuālu jautājumu. |
| --- | --- |

1.

Katras sesijas darba kārtības projektā paredz vienu vai divus vismaz 60 minūtes ilgus periodus debatēm par Eiropas Savienības politikai īpaši nozīmīgu aktuālu jautājumu.

| 2. | Katrai politiskajai grupai ir tiesības reizi gadā pēc savas izvēles ierosināt aktuālu jautājumu vismaz vienām šādām debatēm. Priekšsēdētāju konference nodrošina, ka minētās tiesības tiek taisnīgi sadalītas starp politiskajām grupām vienu gadu ilgā nepārtrauktā periodā. |
| --- | --- |

2.

Katrai politiskajai grupai ir tiesības reizi gadā pēc savas izvēles ierosināt aktuālu jautājumu vismaz vienām šādām debatēm. Priekšsēdētāju konference nodrošina, ka minētās tiesības tiek taisnīgi sadalītas starp politiskajām grupām vienu gadu ilgā nepārtrauktā periodā.

| 3. | Politiskās grupas pēc savas izvēles izraudzīto aktuālo jautājumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski, pirms Priekšsēdētāju konference sagatavo galīgo darba kārtības projektu. Pilnībā ievēro 39. panta 1. punktu par Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētajām tiesībām, brīvībām un principiem, kā arī šā Līguma 2. pantā noteiktās vērtības. |
| --- | --- |

3.

Politiskās grupas pēc savas izvēles izraudzīto aktuālo jautājumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski, pirms Priekšsēdētāju konference sagatavo galīgo darba kārtības projektu. Pilnībā ievēro 39. panta 1. punktu par Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētajām tiesībām, brīvībām un principiem, kā arī šā Līguma 2. pantā noteiktās vērtības.

| 4. | Priekšsēdētāju konference nosaka laiku šādu debašu rīkošanai. Ar balsu vairākumu, kuras nodevušas četras piektdaļas Parlamenta deputātu, tā var pieņemt lēmumu noraidīt grupas ierosinātā jautājuma izskatīšanu. |
| --- | --- |

4.

Priekšsēdētāju konference nosaka laiku šādu debašu rīkošanai. Ar balsu vairākumu, kuras nodevušas četras piektdaļas Parlamenta deputātu, tā var pieņemt lēmumu noraidīt grupas ierosinātā jautājuma izskatīšanu.

| 5. | Debates atklāj tās politiskās grupas pārstāvis, kura ierosinājusi aktuālo jautājumu. Uzstāšanās laiku, kas seko debašu atklāšanai, sadala saskaņā ar 171. panta 4. un 5. punktu. |
| --- | --- |

5.

Debates atklāj tās politiskās grupas pārstāvis, kura ierosinājusi aktuālo jautājumu. Uzstāšanās laiku, kas seko debašu atklāšanai, sadala saskaņā ar 171. panta 4. un 5. punktu.

| 6. | Debašu noslēgumā rezolūciju nepieņem. |
| --- | --- |

6.

Debašu noslēgumā rezolūciju nepieņem.

163. pants

163. pants

Steidzami gadījumi

Steidzami gadījumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, Komisija vai Padome var pieprasīt, lai Parlaments saskaņā ar 48. panta 1. punktu rīko tam iesniegtā priekšlikuma steidzamu apspriešanu. Šādus pieprasījumus iesniedz rakstiski, un tiem jābūt pamatotiem. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, Komisija vai Padome var pieprasīt, lai Parlaments saskaņā ar 48. panta 1. punktu rīko tam iesniegtā priekšlikuma steidzamu apspriešanu. Šādus pieprasījumus iesniedz rakstiski, un tiem jābūt pamatotiem.

| 2. | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar noteikumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir deputātiem izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem šādiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu. |
| --- | --- |

2.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar noteikumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir deputātiem izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem šādiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu.

| 3. | Pirms balsošanas vārdu dod tikai pieprasījuma iesniedzējam un vienam runātājam “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam vai abiem. Katram no minētajiem runātājiem ir atvēlētas ne vairāk kā trīs minūtes. |
| --- | --- |

3.

Pirms balsošanas vārdu dod tikai pieprasījuma iesniedzējam un vienam runātājam “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam vai abiem. Katram no minētajiem runātājiem ir atvēlētas ne vairāk kā trīs minūtes.

| 4. | Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos. |
| --- | --- |

4.

Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos.

| 5. | Steidzamības procedūru var piemērot bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā – pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu.
  Ja piemēro steidzamības procedūru un notiek sarunas starp iestādēm, 70. un 71. pantu nepiemēro. Pēc analoģijas piemēro 74. pantu. |
| --- | --- |

5.

Steidzamības procedūru var piemērot bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā – pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu.

Ja piemēro steidzamības procedūru un notiek sarunas starp iestādēm, 70. un 71. pantu nepiemēro. Pēc analoģijas piemēro 74. pantu.

164. pants

164. pants

Kopīga apspriešana

Kopīga apspriešana

Jebkurā laikā var pieņemt lēmumu kopīgi apspriest līdzīgus vai faktoloģiski saistītus jautājumus.

165. pants

165. pants

Termiņi

Termiņi

Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 144. un 163. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir darīts pieejams deputātiem vismaz 24 stundas iepriekš.

3. NODAĻA

3. NODAĻA

Sēžu norises vispārējie noteikumi

Sēžu norises vispārējie noteikumi

166. pants

166. pants

Pieeja sēžu zālei

Pieeja sēžu zālei

| 1. | Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinātās personas. |
| --- | --- |

1.

Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinātās personas.

| 2. | Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi. |
| --- | --- |

2.

Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi.

| 3. | Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida. |
| --- | --- |

3.

Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida.

167. pants

167. pants

Valodu lietojums

Valodu lietojums

| 1. | Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

1.

Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās.

| 2. | Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu. |
| --- | --- |

2.

Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu.

| 3. | Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās. |
| --- | --- |

3.

Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās.

| 4. | Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot. Prezidijs pieņem vajadzīgos noteikumus. |
| --- | --- |

4.

Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot. Prezidijs pieņem vajadzīgos noteikumus.

| 5. | Pēc tam, kad ir paziņoti balsošanas rezultāti, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par jebkādiem pieprasījumiem attiecībā uz dažādo valodu versiju iespējamām neatbilstībām. |
| --- | --- |

5.

Pēc tam, kad ir paziņoti balsošanas rezultāti, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par jebkādiem pieprasījumiem attiecībā uz dažādo valodu versiju iespējamām neatbilstībām.

168. pants

168. pants

Pārejas noteikumi

Pārejas noteikumi

| 1. | Pārejas laikā līdz devītā sasaukuma beigām (30) ir pieļaujamas atkāpes no 167. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju. |
| --- | --- |

1.

Pārejas laikā līdz devītā sasaukuma beigām (30

| 2. | Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma un pienācīgi ņemot vērā 3. punktā paredzēto kārtību, nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi. Prezidijs ik pēc sešiem mēnešiem, pamatojoties uz ģenerālsekretāra iesniegto progresa ziņojumu, pārskata savu lēmumu pieļaut atkāpes. Prezidijs pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

2.

Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma un pienācīgi ņemot vērā 3. punktā paredzēto kārtību, nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi. Prezidijs ik pēc sešiem mēnešiem, pamatojoties uz ģenerālsekretāra iesniegto progresa ziņojumu, pārskata savu lēmumu pieļaut atkāpes. Prezidijs pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

| 3. | Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome. |
| --- | --- |

3.

Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome.

| 4. | Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt. |
| --- | --- |

4.

Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt.

169. pants

169. pants

Dokumentu izplatīšana

Dokumentu izplatīšana

Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus, dara pieejamus deputātiem.

Neskarot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, lai varētu iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projekti, ieteikuma projekti, atzinuma projekti, darba dokumenti, komitejai iesniegtie grozījumi).

170. pants

170. pants

Dokumentu elektroniska apstrāde

Dokumentu elektroniska apstrāde

Parlamenta dokumentus var sagatavot, parakstīt un izplatīt elektroniski. Prezidijs lemj par tehniskajām specifikācijām un attiecīgo elektronisko noformējumu.

171. pants

171. pants

Uzstāšanās laika sadale
   (31)

Uzstāšanās laika sadale

31

| 1. | Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

| 2. | Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Deputāti uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no debašu temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda. |
| --- | --- |

2.

Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Deputāti uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no debašu temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā minēto politisko grupu relatīvo lielumu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā minēto politisko grupu relatīvo lielumu.

| 4. | Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:






  a) | pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām; |
| --- | --- | --- |

4.

Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

a)

pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

| b) | otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās; |
| --- | --- |

b)

otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

| c) | pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu;

| d) | sadalot uzstāšanās plenārsēdē laiku, ņem vērā to, ka deputātiem ar invaliditāti var būt nepieciešams ilgāks laiks. |
| --- | --- |

d)

sadalot uzstāšanās plenārsēdē laiku, ņem vērā to, ka deputātiem ar invaliditāti var būt nepieciešams ilgāks laiks.

| 5. | Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu. |
| --- | --- |

5.

Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

| 6. | Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Tā vietā Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt deputātus uzstāties parasti ne ilgāk kā vienu minūti. Parlamenta priekšsēdētājs cik vien iespējams nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.

Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Tā vietā Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt deputātus uzstāties parasti ne ilgāk kā vienu minūti. Parlamenta priekšsēdētājs cik vien iespējams nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

| 7. | Pēc pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un referentam, kā arī to politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj. |
| --- | --- |

7.

Pēc pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un referentam, kā arī to politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj.

| 8. | Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti un ir saistīts ar minētā runātāja teikto. To Parlamenta priekšsēdētājs var darīt vienīgi tad, ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi un ka secīga zilo kartīšu pacelšana, lai uzdotu jautājumus, neradīs lielu nelīdzsvarotību attiecībā uz to, kā, deputātiem uzstājoties minētajās debatēs, ir pārstāvētas politiskās grupas. |
| --- | --- |

8.

Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti un ir saistīts ar minētā runātāja teikto. To Parlamenta priekšsēdētājs var darīt vienīgi tad, ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi un ka secīga zilo kartīšu pacelšana, lai uzdotu jautājumus, neradīs lielu nelīdzsvarotību attiecībā uz to, kā, deputātiem uzstājoties minētajās debatēs, ir pārstāvētas politiskās grupas.

| 9. | Deputātu uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti. |
| --- | --- |

9.

Deputātu uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti.

| 10. | Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents savu ziņojumu ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu uzstāšanos. |
| --- | --- |

10.

Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents savu ziņojumu ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu uzstāšanos.

| 11. | Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku paziņojumu, kurš nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai. |
| --- | --- |

11.

Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku paziņojumu, kurš nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

| 12. | Pienācīgi ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 230. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi un Eiropadomes priekšsēdētāju par tiem piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu. |
| --- | --- |

12.

Pienācīgi ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 230. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi un Eiropadomes priekšsēdētāju par tiem piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

172. pants

172. pants

Vienu minūti ilgas uzstāšanās

Vienu minūti ilgas uzstāšanās

Katras sesijas pirmajā sēdē Parlamenta priekšsēdētājs atvēl ne vairāk kā 30 minūtes, lai dotu vārdu deputātiem, kuri vēlas pievērst Parlamenta uzmanību kādam svarīgam politiskam jautājumam. Katram deputātam piešķirtais uzstāšanās laiks nepārsniedz vienu minūti. Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut šādas uzstāšanās arī citā laikā tajā pašā sesijā.

173. pants

173. pants

Personiski paziņojumi

Personiski paziņojumi

| 1. | Deputātam, kurš lūdz vārdu, lai izteiktu personisku paziņojumu, to dod pēc tam, kad ir beigušās debates par izskatāmo darba kārtības jautājumu, vai tad, kad pieņem tās sēdes protokolu, uz kuru attiecas deputāta lūgums.
  Attiecīgais deputāts izsakās nevis par lietas būtību, bet gan vienīgi atspēko debašu laikā par viņu izteiktās piezīmes vai viedokļus, kurus viņam piedēvē, vai arī precizē savus iepriekšējos izteikumus. |
| --- | --- |

1.

Deputātam, kurš lūdz vārdu, lai izteiktu personisku paziņojumu, to dod pēc tam, kad ir beigušās debates par izskatāmo darba kārtības jautājumu, vai tad, kad pieņem tās sēdes protokolu, uz kuru attiecas deputāta lūgums.

Attiecīgais deputāts izsakās nevis par lietas būtību, bet gan vienīgi atspēko debašu laikā par viņu izteiktās piezīmes vai viedokļus, kurus viņam piedēvē, vai arī precizē savus iepriekšējos izteikumus.

| 2. | Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, personiskie paziņojumi nedrīkst būt ilgāki kā trīs minūtes. |
| --- | --- |

2.

Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, personiskie paziņojumi nedrīkst būt ilgāki kā trīs minūtes.

174. pants

174. pants

Parlamenta darba traucēšanas novēršana
   (32)

Parlamenta darba traucēšanas novēršana

32

Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības izbeigt pārmērīgu daudzu priekšlikumu iesniegšanu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem un pieprasījumiem balsot atsevišķi, pa daļām vai pēc saraksta, ja viņš ir pārliecināts, ka minēto priekšlikumu nepārprotams mērķis un iespējamais iznākums ir Parlamenta procedūru ilgstoša un nopietna traucēšana vai citu deputātu tiesību ierobežošana.

4. NODAĻA

4. NODAĻA

Pasākumi deputātiem piemērojamo rīcības noteikumu neievērošanas gadījumos

Pasākumi deputātiem piemērojamo rīcības noteikumu neievērošanas gadījumos

175. pants

175. pants

Tūlītēji pasākumi

Tūlītēji pasākumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš pārkāpj 10. panta 3. vai 4. punktā noteiktās izturēšanās normas. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš pārkāpj 10. panta 3. vai 4. punktā noteiktās izturēšanās normas.

| 2. | Atkārtotos pārkāpuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs deputātam otro reizi izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā. |
| --- | --- |

2.

Atkārtotos pārkāpuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs deputātam otro reizi izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

| 3. | Ja pārkāpums turpinās vai pēc vēl viena pārkāpuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var arī izraidīt attiecīgo deputātu no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu. |
| --- | --- |

3.

Ja pārkāpums turpinās vai pēc vēl viena pārkāpuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var arī izraidīt attiecīgo deputātu no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu.

| 4. | Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē plenārsēdes norisi, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz noteiktu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde ir pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma. |
| --- | --- |

4.

Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē plenārsēdes norisi, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz noteiktu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde ir pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma.

| 5. | Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi, ja deputāts pārkāpj 10. panta 3. vai 4. punktu. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi, ja deputāts pārkāpj 10. panta 3. vai 4. punktu.

| 6. | Parlamenta priekšsēdētājs var izdot rīkojumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras ir 10. panta 3. vai 4. punkta pārkāpums.
  Minētais rīkojums stājas spēkā nekavējoties. Tomēr šādu rīkojumu apstiprina Prezidijs ne vēlāk kā četru nedēļu laikā pēc tā pieņemšanas vai, ja Prezidijam šajā periodā nav sanāksmju, savā nākamajā sanāksmē. |
| --- | --- |

6.

Parlamenta priekšsēdētājs var izdot rīkojumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras ir 10. panta 3. vai 4. punkta pārkāpums.

Minētais rīkojums stājas spēkā nekavējoties. Tomēr šādu rīkojumu apstiprina Prezidijs ne vēlāk kā četru nedēļu laikā pēc tā pieņemšanas vai, ja Prezidijam šajā periodā nav sanāksmju, savā nākamajā sanāksmē.

| 7. | Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 6. punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam. |
| --- | --- |

7.

Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 6. punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam.

| 8. | Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sēdes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 176. pantu. |
| --- | --- |

8.

Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sēdes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 176. pantu.

176. pants

176. pants

Sankcijas

Sankcijas

| 1. | Ja tiek nopietni pārkāpts 10. panta 2. līdz 9. punkts, Parlamenta priekšsēdētājs pieņem argumentētu lēmumu, nosakot atbilstošas sankcijas saskaņā ar šo pantu.
  Saistībā ar 10. panta 3. vai 4. punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu neatkarīgi no tā, vai attiecīgajam deputātam iepriekš ir ticis piemērots tūlītējs pasākums 175. panta nozīmē.
  Saistībā ar 10. panta 6. punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu tikai pēc tam, kad ir konstatēta aizskaroša izturēšanās saskaņā ar piemērojamo iekšējo administratīvo procedūru par aizskarošu izturēšanos un tās novēršanu.
  Parlamenta priekšsēdētājs var deputātam noteikt sankcijas gadījumos, kad Reglamentā vai lēmumā, ko Prezidijs pieņēmis saskaņā ar 25. pantu, ir paredzēts piemērot šo pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja tiek nopietni pārkāpts 10. panta 2. līdz 9. punkts, Parlamenta priekšsēdētājs pieņem argumentētu lēmumu, nosakot atbilstošas sankcijas saskaņā ar šo pantu.

Saistībā ar 10. panta 3. vai 4. punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu neatkarīgi no tā, vai attiecīgajam deputātam iepriekš ir ticis piemērots tūlītējs pasākums 175. panta nozīmē.

Saistībā ar 10. panta 6. punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu tikai pēc tam, kad ir konstatēta aizskaroša izturēšanās saskaņā ar piemērojamo iekšējo administratīvo procedūru par aizskarošu izturēšanos un tās novēršanu.

Parlamenta priekšsēdētājs var deputātam noteikt sankcijas gadījumos, kad Reglamentā vai lēmumā, ko Prezidijs pieņēmis saskaņā ar 25. pantu, ir paredzēts piemērot šo pantu.

| 2. | Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt tā vietā rīkot mutisku uzklausīšanu, ja tas ir piemērotāk.
  Lēmumu par sankciju noteikšanu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos – ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību.
  Pēc minētā lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo plenārsēdē. Par sankcijām informē arī to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās deputāts darbojas.
  Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām. |
| --- | --- |

2.

Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt tā vietā rīkot mutisku uzklausīšanu, ja tas ir piemērotāk.

Lēmumu par sankciju noteikšanu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos – ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību.

Pēc minētā lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo plenārsēdē. Par sankcijām informē arī to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās deputāts darbojas.

Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām.

| 3. | Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība. Attiecīgā gadījumā ņem vērā arī iespējamo kaitējumu, kas nodarīts Parlamenta cieņai un reputācijai. |
| --- | --- |

3.

Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība. Attiecīgā gadījumā ņem vērā arī iespējamo kaitējumu, kas nodarīts Parlamenta cieņai un reputācijai.

| 4. | Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus šādus pasākumus:






  a) | rājienu; |
| --- | --- | --- |

4.

Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus šādus pasākumus:

a)

rājienu;

| b) | tiesību saņemt dienas naudu zaudēšanu uz laiku no divām līdz 30 dienām; |
| --- | --- |

b)

tiesību saņemt dienas naudu zaudēšanu uz laiku no divām līdz 30 dienām;

| c) | dalības pagaidu apturēšanu visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz trīsdesmit Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi; |
| --- | --- |

c)

dalības pagaidu apturēšanu visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz trīsdesmit Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi;

| d) | aizliegumu deputātam uz laiku līdz vienam gadam pārstāvēt parlamentu sadarbības delegācijā, starpparlamentārā konferencē vai jebkādā citā starpinstitucionālā forumā; |
| --- | --- |

d)

aizliegumu deputātam uz laiku līdz vienam gadam pārstāvēt parlamentu sadarbības delegācijā, starpparlamentārā konferencē vai jebkādā citā starpinstitucionālā forumā;

| e) | konfidencialitātes noteikumu pārkāpuma gadījumā – tiesību piekļūt konfidenciālai vai klasificētai informācijai ierobežošanu uz laiku līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

e)

konfidencialitātes noteikumu pārkāpuma gadījumā – tiesību piekļūt konfidenciālai vai klasificētai informācijai ierobežošanu uz laiku līdz vienam gadam.

| 5. | Panta 4. punkta b) līdz e) apakšpunktā izklāstītos pasākumus var divkāršot atkārtotu pārkāpumu gadījumā vai tad, ja deputāts atsakās pakļauties pasākumam, kas tiek piemērots saskaņā ar 175. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

5.

Panta 4. punkta b) līdz e) apakšpunktā izklāstītos pasākumus var divkāršot atkārtotu pārkāpumu gadījumā vai tad, ja deputāts atsakās pakļauties pasākumam, kas tiek piemērots saskaņā ar 175. panta 3. punktu.

| 6. | Parlamenta priekšsēdētājs turklāt var iesniegt priekšlikumu Priekšsēdētāju konferencei, ierosinot apturēt vai izbeigt deputāta darbību vienā vai vairākos Parlamenta amatos saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

6.

Parlamenta priekšsēdētājs turklāt var iesniegt priekšlikumu Priekšsēdētāju konferencei, ierosinot apturēt vai izbeigt deputāta darbību vienā vai vairākos Parlamenta amatos saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru.

177. pants

177. pants

Iekšējās pārsūdzības procedūras

Iekšējās pārsūdzības procedūras

Attiecīgais deputāts divu nedēļu laikā pēc paziņojuma par sankciju, ko Parlamenta priekšsēdētājs viņam noteicis saskaņā ar 176. panta 1. līdz 5. punktu, var iesniegt Prezidijam iekšēju pārsūdzību. Šāda pārsūdzība uz laiku aptur noteiktās sankcijas piemērošanu. Prezidijs ne vēlāk kā četras nedēļas pēc pārsūdzības iesniegšanas dienas vai, ja tam šajā periodā nav sanāksmju, savā nākamajā sanāksmē var anulēt, apstiprināt vai grozīt noteikto sankciju, neskarot attiecīgā deputāta ārējās tiesības izmantot pārsūdzības iespēju. Ja paredzētajā termiņā Prezidijs lēmumu nepieņem, sankciju uzskata par spēkā neesošu.

5. NODAĻA

5. NODAĻA

Kvorums, grozījumi un balsošana

Kvorums, grozījumi un balsošana

178. pants

178. pants

Kvorums

Kvorums

| 1. | Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt savu protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita. |
| --- | --- |

1.

Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt savu protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita.

| 2. | Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem. |
| --- | --- |

2.

Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem.

| 3. | Ikviens balsojums ir spēkā neatkarīgi no nobalsojošo deputātu skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs konstatē, ka nav kvoruma. Ja kvorumam vajadzīgā deputātu skaita nav, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka kvoruma nav, un jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

  Elektronisko balsošanas iekārtu var izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts vajadzīgais minimums, proti, 40 deputāti, taču to nevar izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts kvorums. Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas. |
| --- | --- |

3.

Ikviens balsojums ir spēkā neatkarīgi no nobalsojošo deputātu skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs konstatē, ka nav kvoruma. Ja kvorumam vajadzīgā deputātu skaita nav, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka kvoruma nav, un jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

Elektronisko balsošanas iekārtu var izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts vajadzīgais minimums, proti, 40 deputāti, taču to nevar izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts kvorums. Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.

Elektronisko balsošanas iekārtu var izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts vajadzīgais minimums, proti, 40 deputāti, taču to nevar izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts kvorums. Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.

| 4. | Deputātiem, kuri prasa noteikt kvorumu, prasības izteikšanas brīdī ir jāatrodas sēžu zālē, un viņus iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. un 3. punktu, pat tad, ja viņi pēc tobrīd atstāj sēžu zāli. |
| --- | --- |

4.

Deputātiem, kuri prasa noteikt kvorumu, prasības izteikšanas brīdī ir jāatrodas sēžu zālē, un viņus iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. un 3. punktu, pat tad, ja viņi pēc tobrīd atstāj sēžu zāli.

| 5. | Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma. |
| --- | --- |

5.

Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma.

179. pants

179. pants

Obligātais minimums
   (33)

Obligātais minimums

33

| 1. | Ja vien nav noteikts citādi, šajā Reglamentā piemēro šādas definīcijas:






  a) | “zems obligātais minimums” ir viena divdesmitā daļa Parlamenta deputātu vai viena politiskā grupa; |
| --- | --- | --- |

1.

Ja vien nav noteikts citādi, šajā Reglamentā piemēro šādas definīcijas:

a)

“zems obligātais minimums” ir viena divdesmitā daļa Parlamenta deputātu vai viena politiskā grupa;

| b) | “vidējs obligātais minimums” ir viena desmitā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija; |
| --- | --- |

b)

“vidējs obligātais minimums” ir viena desmitā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija;

| c) | “augsts obligātais minimums” ir viena piektā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija. |
| --- | --- |

c)

“augsts obligātais minimums” ir viena piektā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija.

| 2. | Ja ir nepieciešams deputāta paraksts, lai noteiktu, vai ir sasniegts piemērojamais obligātais minimums, minētais paraksts var būt izdarīts vai nu rokrakstā, vai elektroniski, tādā gadījumā izmantojot Parlamenta elektroniskā paraksta sistēmu. Attiecīgajos termiņos deputāts savu parakstu var atsaukt, taču pēc tam tas vairs nav atjaunojams. |
| --- | --- |

2.

Ja ir nepieciešams deputāta paraksts, lai noteiktu, vai ir sasniegts piemērojamais obligātais minimums, minētais paraksts var būt izdarīts vai nu rokrakstā, vai elektroniski, tādā gadījumā izmantojot Parlamenta elektroniskā paraksta sistēmu. Attiecīgajos termiņos deputāts savu parakstu var atsaukt, taču pēc tam tas vairs nav atjaunojams.

| 3. | Ja obligātā minimuma sasniegšanai ir nepieciešams politiskās grupas atbalsts, šīs grupas vārdā rīkojas tās priekšsēdētājs vai persona, kuru priekšsēdētājs ir pienācīgi izraudzījies minētajam nolūkam. |
| --- | --- |

3.

Ja obligātā minimuma sasniegšanai ir nepieciešams politiskās grupas atbalsts, šīs grupas vārdā rīkojas tās priekšsēdētājs vai persona, kuru priekšsēdētājs ir pienācīgi izraudzījies minētajam nolūkam.

| 4. | Vidēja un augsta obligātā minimuma piemērošanas nolūkā politiskās grupas atbalstu skaita šādi:






  — | ja pants, kurā ir noteikts šāds obligātais minimums, tiek izmantots kā atsauce sēdes vai sanāksmes gaitā – visi fiziski klātesošie atbalstošās grupas deputāti, |
| --- | --- | --- |

4.

Vidēja un augsta obligātā minimuma piemērošanas nolūkā politiskās grupas atbalstu skaita šādi:

—

ja pants, kurā ir noteikts šāds obligātais minimums, tiek izmantots kā atsauce sēdes vai sanāksmes gaitā – visi fiziski klātesošie atbalstošās grupas deputāti,

| — | visos pārējos gadījumos – visi atbalstošās grupas deputāti. |
| --- | --- |

—

visos pārējos gadījumos – visi atbalstošās grupas deputāti.

180. pants

180. pants

Grozījumu iesniegšana un to izklāsts
   (34)

Grozījumu iesniegšana un to izklāsts

34

| 1. | Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu. Visu parakstītāju vārdus publisko.
  Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.
  Ja iesniedz grozījumus juridiski saistošu aktu priekšlikumiem, tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai. |
| --- | --- |

1.

Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu. Visu parakstītāju vārdus publisko.

Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.

Ja iesniedz grozījumus juridiski saistošu aktu priekšlikumiem, tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai.

| 2. | Ievērojot 181. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana. Ar to var arī svītrot, pievienot vai aizstāt vārdus un skaitļus.

  Šajā pantā un 181. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai juridiski saistoša akta priekšlikumu kopumā. |
| --- | --- |

2.

Ievērojot 181. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana. Ar to var arī svītrot, pievienot vai aizstāt vārdus un skaitļus.

Šajā pantā un 181. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai juridiski saistoša akta priekšlikumu kopumā.

Šajā pantā un 181. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai juridiski saistoša akta priekšlikumu kopumā.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus.

| 4. | Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem. |
| --- | --- |

4.

Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem.

| 5. | Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts. |
| --- | --- |

5.

Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts.

| 6. | Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir darīti pieejami visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus.
  Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

  Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku grozījumu vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav darīts pieejams visās oficiālajās valodās. Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 181. panta 2. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 180. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.


  Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 219. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim. |
| --- | --- |

6.

Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir darīti pieejami visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus.

Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku grozījumu vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav darīts pieejams visās oficiālajās valodās. Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 181. panta 2. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 180. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.

Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku grozījumu vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav darīts pieejams visās oficiālajās valodās. Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 181. panta 2. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 180. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.

Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 219. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.

Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 219. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.

181. pants

181. pants

Grozījumu pieņemamība
   (35)

Grozījumu pieņemamība

35

| 1. | Neskarot papildu nosacījumus, kas minēti 54. panta 4. punktā attiecībā uz patstāvīgajiem ziņojumiem un 68. panta 2. punktā attiecībā uz grozījumiem Padomes nostājā, grozījums nav pieņemams, ja:






  a) | tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums; |
| --- | --- | --- |

1.

Neskarot papildu nosacījumus, kas minēti 54. panta 4. punktā attiecībā uz patstāvīgajiem ziņojumiem un 68. panta 2. punktā attiecībā uz grozījumiem Padomes nostājā, grozījums nav pieņemams, ja:

a)

tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums;

| b) | tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā; |
| --- | --- |

b)

tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā;

| c) | tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas, izņemot kompromisa grozījumus un grozījumus, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā; |
| --- | --- |

c)

tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas, izņemot kompromisa grozījumus un grozījumus, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā;

| d) | tas paredz grozīt priekšlikumu par Savienības tiesību aktu kodifikāciju; tomēr pēc analoģijas piemēro 109. panta 3. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

d)

tas paredz grozīt priekšlikumu par Savienības tiesību aktu kodifikāciju; tomēr pēc analoģijas piemēro 109. panta 3. punkta otro daļu;

| e) | tas paredz grozīt tās teksta daļas priekšlikumā par Savienības tiesību akta pārstrādāšanu, kuras šādā priekšlikumā paliek nemainītas; tomēr pēc analoģijas piemēro 110. panta 2. punkta otro daļu un 110. panta 3. punkta trešo daļu; |
| --- | --- |

e)

tas paredz grozīt tās teksta daļas priekšlikumā par Savienības tiesību akta pārstrādāšanu, kuras šādā priekšlikumā paliek nemainītas; tomēr pēc analoģijas piemēro 110. panta 2. punkta otro daļu un 110. panta 3. punkta trešo daļu;

| f) | tā vienīgais nolūks ir nodrošināt lingvistisku pareizību vai terminoloģisku konsekvenci tās valodas teksta redakcijā, kurā grozījums iesniegts; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu. |
| --- | --- |

f)

tā vienīgais nolūks ir nodrošināt lingvistisku pareizību vai terminoloģisku konsekvenci tās valodas teksta redakcijā, kurā grozījums iesniegts; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

  Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 2. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šī panta 1. punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 2. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šī panta 1. punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā.

Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 2. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šī panta 1. punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā.

| 3. | Politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt alternatīvu rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas priekšlikumu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.
  Šādā gadījumā politiskā grupa vai attiecīgie deputāti nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas priekšlikumam. Alternatīvais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.
  Pēc analoģijas piemēro 132. panta 4. un 5. punktu attiecībā uz kopīgiem rezolūcijas priekšlikumiem. |
| --- | --- |

3.

Politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt alternatīvu rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas priekšlikumu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

Šādā gadījumā politiskā grupa vai attiecīgie deputāti nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas priekšlikumam. Alternatīvais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

Pēc analoģijas piemēro 132. panta 4. un 5. punktu attiecībā uz kopīgiem rezolūcijas priekšlikumiem.

| 4. | Izņēmuma gadījumos, saņemot Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu, grozījumus var iesniegt pēc grozījumu iesniegšanas termiņa beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par šādu grozījumu pieņemamību. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

  Var piemērot šādus vispārējos kompromisa grozījumu pieņemamības kritērijus:







  — | kompromisa grozījumi parasti attiecas uz tām teksta daļām, attiecībā uz kurām iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām, |
| --- | --- | --- |

4.

Izņēmuma gadījumos, saņemot Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu, grozījumus var iesniegt pēc grozījumu iesniegšanas termiņa beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par šādu grozījumu pieņemamību. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

Var piemērot šādus vispārējos kompromisa grozījumu pieņemamības kritērijus:

Var piemērot šādus vispārējos kompromisa grozījumu pieņemamības kritērijus:

—

kompromisa grozījumi parasti attiecas uz tām teksta daļām, attiecībā uz kurām iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām,

kompromisa grozījumi parasti attiecas uz tām teksta daļām, attiecībā uz kurām iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām,

| — | kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti vai citu grozījumu iesniedzēji, |
| --- | --- |

—

kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti vai citu grozījumu iesniedzēji,

kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti vai citu grozījumu iesniedzēji,

| — | ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc. |
| --- | --- |

—

ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc.

ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc.

Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja tiek izteikti iebildumi, Parlaments pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja tiek izteikti iebildumi, Parlaments pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

182. pants

182. pants

Balsošanas kārtība
   (36)

Balsošanas kārtība

36

| 1. | Izņemot gadījumus, kad piemēro šajā Reglamentā paredzētos īpašos noteikumus, tekstiem, kas iesniegti Parlamentam, piemēro šādu balsošanas kārtību:






  a) | vispirms attiecīgā gadījumā balso par iespējamiem grozījumiem juridiski saistoša akta priekšlikumā; |
| --- | --- | --- |

1.

Izņemot gadījumus, kad piemēro šajā Reglamentā paredzētos īpašos noteikumus, tekstiem, kas iesniegti Parlamentam, piemēro šādu balsošanas kārtību:

a)

vispirms attiecīgā gadījumā balso par iespējamiem grozījumiem juridiski saistoša akta priekšlikumā;

| b) | tad attiecīgā gadījumā balso par minēto priekšlikumu kopumā, ar grozījumiem vai bez;

  Ja juridiski saistoša akta priekšlikums, kas var būt grozīts vai negrozīts, neiegūst komitejā nodoto balsu vairākumu, tad komiteja ierosina Parlamentam attiecīgo priekšlikumu noraidīt. |
| --- | --- |

b)

tad attiecīgā gadījumā balso par minēto priekšlikumu kopumā, ar grozījumiem vai bez;

Ja juridiski saistoša akta priekšlikums, kas var būt grozīts vai negrozīts, neiegūst komitejā nodoto balsu vairākumu, tad komiteja ierosina Parlamentam attiecīgo priekšlikumu noraidīt.

Ja juridiski saistoša akta priekšlikums, kas var būt grozīts vai negrozīts, neiegūst komitejā nodoto balsu vairākumu, tad komiteja ierosina Parlamentam attiecīgo priekšlikumu noraidīt.

| c) | pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta iespējamiem grozījumiem; |
| --- | --- |

c)

pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta iespējamiem grozījumiem;

| d) | visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu (galīgais balsojums). |
| --- | --- |

d)

visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu (galīgais balsojums).

Parlaments nebalso par paskaidrojumiem, kas ietverti ziņojumā.

| 2. | Kad notiek balsošana par juridiski saistošu aktu priekšlikumiem un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam – par norādēm un apsvērumiem. |
| --- | --- |

2.

Kad notiek balsošana par juridiski saistošu aktu priekšlikumiem un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam – par norādēm un apsvērumiem.

| 3. | Grozījums nav spēkā, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā. |
| --- | --- |

3.

Grozījums nav spēkā, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā.

| 4. | Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents vai – viņa vietā – komitejas priekšsēdētājs. Viņam ir iespēja īsumā izklāstīt atbildīgās komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso. |
| --- | --- |

4.

Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents vai – viņa vietā – komitejas priekšsēdētājs. Viņam ir iespēja īsumā izklāstīt atbildīgās komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso.

183. pants

183. pants

Balsošanas kārtība par grozījumiem
   (37)

Balsošanas kārtība par grozījumiem

37

| 1. | Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu. |
| --- | --- |

1.

Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu.

| 2. | Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un šo procedūru atkārto attiecībā uz katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu. |
| --- | --- |

2.

Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un šo procedūru atkārto attiecībā uz katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu.

| 3. | Taču, ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka tas atvieglos balsošanu, viņš var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.
  Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu teksta daļu iesniegtie grozījumi zaudē spēku. |
| --- | --- |

3.

Taču, ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka tas atvieglos balsošanu, viņš var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.

Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu teksta daļu iesniegtie grozījumi zaudē spēku.

| 4. | Ja balsošanai iesniegti kompromisa grozījumi, par tiem balso vispirms. |
| --- | --- |

4.

Ja balsošanai iesniegti kompromisa grozījumi, par tiem balso vispirms.

| 5. | Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana par kompromisa grozījumu. |
| --- | --- |

5.

Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana par kompromisa grozījumu.

| 6. | Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, par konkrētiem punktiem prasa atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām vai arī ja ir iesniegti citi konkurējoši grozījumi. |
| --- | --- |

6.

Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, par konkrētiem punktiem prasa atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām vai arī ja ir iesniegti citi konkurējoši grozījumi.

| 7. | Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām. Grozījumu iesniedzēji var arī ierosināt par viņu grozījumiem balsot kopumā. |
| --- | --- |

7.

Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām. Grozījumu iesniedzēji var arī ierosināt par viņu grozījumiem balsot kopumā.

| 8. | Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.
  Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām. |
| --- | --- |

8.

Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.

Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām.

| 9. | Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu. |
| --- | --- |

9.

Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu.

| 10. | Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi no citiem grozījumiem. |
| --- | --- |

10.

Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi no citiem grozījumiem.

184. pants

184. pants

Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

Ja izskatīšanai plenārsēdē par komitejas iesniegtu tekstu ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi vai pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt minēto komiteju sasaukt sanāksmi, lai nobalsotu par katru no šiem grozījumiem vai pieprasījumiem. Ja šajā posmā vismaz viena trešā daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

185. pants

185. pants

Balsošana pa daļām
   (38)

Balsošana pa daļām

38

| 1. | Politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība. |
| --- | --- |

1.

Politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība.

| 2. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz, vēlākais, iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu. |
| --- | --- |

2.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz, vēlākais, iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu.

186. pants

186. pants

Balsstiesības
   (39)

Balsstiesības

39

Balsstiesības ir personiskas tiesības.

Deputāti balso individuāli un personiski.

Jebkuru šī panta noteikumu pārkāpumu uzskata par nopietnu 10. panta 3. punkta pārkāpumu.

Jebkuru šī panta noteikumu pārkāpumu uzskata par nopietnu 10. panta 3. punkta pārkāpumu.

187. pants

187. pants

Balsošana
   (40)

Balsošana

40

| 1. | Parasti Parlamentā balso, paceļot roku.
  Tomēr Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka balsošana notiks, izmantojot elektroniskās balsošanas iekārtu. |
| --- | --- |

1.

Parasti Parlamentā balso, paceļot roku.

Tomēr Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka balsošana notiks, izmantojot elektroniskās balsošanas iekārtu.

| 2. | Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas – ka tā ir beigusies.
  Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies. |
| --- | --- |

2.

Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas – ka tā ir beigusies.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

| 3. | Lai aprēķinātu to, vai teksts pieņemts vai noraidīts, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis, izņemot tos gadījumus, kuriem Līgumos ir paredzēts konkrēts balsu vairākums. |
| --- | --- |

3.

Lai aprēķinātu to, vai teksts pieņemts vai noraidīts, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis, izņemot tos gadījumus, kuriem Līgumos ir paredzēts konkrēts balsu vairākums.

| 4. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka balsošanas ar paceltu roku rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam. |
| --- | --- |

4.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka balsošanas ar paceltu roku rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam.

| 5. | Parlamenta priekšsēdētājs konstatē balsošanas rezultātus un paziņo tos. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta priekšsēdētājs konstatē balsošanas rezultātus un paziņo tos.

| 6. | Balsošanas rezultātus protokolē. |
| --- | --- |

6.

Balsošanas rezultātus protokolē.

188. pants

188. pants

Galīgais balsojums

Galīgais balsojums

Pieņemot lēmumu, pamatojoties uz ziņojumu, Parlaments vienu un/vai galīgu balsojumu veic, balsojot pēc saraksta saskaņā ar 190. panta 3. punktu.

188. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 4., 7. un 9. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

188. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 4., 7. un 9. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

189. pants

189. pants

Vienāds balsu sadalījums
   (41)

Vienāds balsu sadalījums

41

| 1. | Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 182. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 9. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 182. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 9. pantu.

| 2. | Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 185. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts. |
| --- | --- |

2.

Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 185. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts.

| 3. | Neskarot pantus, kuros ir prasība par kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts.

  Reglamenta 189. panta 3. punkts jāinterpretē tā, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 149. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu.


  Parlamenta priekšsēdētājs var balsot, taču viņa balss nav izšķiroša. |
| --- | --- |

3.

Neskarot pantus, kuros ir prasība par kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts.

Reglamenta 189. panta 3. punkts jāinterpretē tā, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 149. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu.

Reglamenta 189. panta 3. punkts jāinterpretē tā, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 149. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu.

Parlamenta priekšsēdētājs var balsot, taču viņa balss nav izšķiroša.

Parlamenta priekšsēdētājs var balsot, taču viņa balss nav izšķiroša.

190. pants

190. pants

Balsošana pēc saraksta
   (42)

Balsošana pēc saraksta

42

| 1. | Papildus gadījumiem, kas paredzēti šajā reglamentā, pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu, vēlākais, iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

  190. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 4., 7. un 9. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros. |
| --- | --- |

1.

Papildus gadījumiem, kas paredzēti šajā reglamentā, pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu, vēlākais, iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

190. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 4., 7. un 9. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

190. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 4., 7. un 9. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

| 2. | Katra politiskā grupa var iesniegt ne vairāk kā simts pieprasījumus balsošanai pēc saraksta vienā sesijā. |
| --- | --- |

2.

Katra politiskā grupa var iesniegt ne vairāk kā simts pieprasījumus balsošanai pēc saraksta vienā sesijā.

| 3. | Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektroniskās balsošanas iekārtu.
  Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ, balsot pēc saraksta var alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais. Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”. |
| --- | --- |

3.

Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektroniskās balsošanas iekārtu.

Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ, balsot pēc saraksta var alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais. Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”.

| 4. | Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis. |
| --- | --- |

4.

Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis.

191. pants

191. pants

Aizklātā balsošana
   (43)

Aizklātā balsošana

43

| 1. | Neierobežojot 15. panta 1. punkta un 213. panta 2. punkta pirmās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.
  Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto kandidātu vārdi. |
| --- | --- |

1.

Neierobežojot 15. panta 1. punkta un 213. panta 2. punkta pirmās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.

Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto kandidātu vārdi.

| 2. | Balsošana var arī notikt aizklāti, ja to prasa deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augsto obligāto minimumu. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma. |
| --- | --- |

2.

Balsošana var arī notikt aizklāti, ja to prasa deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augsto obligāto minimumu. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma.

| 3. | Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta. |
| --- | --- |

3.

Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta.

| 4. | Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.
  Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.
  To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana. |
| --- | --- |

4.

Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.

To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana.

192. pants

192. pants

Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana
   (44)

Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana

44

| 1. | Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi. |
| --- | --- |

1.

Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi.

| 2. | Ja notiek elektroniskā balsošana un ja tā nav saistīta ar balsošanu pēc saraksta, protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu. |
| --- | --- |

2.

Ja notiek elektroniskā balsošana un ja tā nav saistīta ar balsošanu pēc saraksta, protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs jebkurā brīdī var nolemt izmantot elektroniskās balsošanas iekārtu, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts obligātais minimums. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs jebkurā brīdī var nolemt izmantot elektroniskās balsošanas iekārtu, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts obligātais minimums.

193. pants

193. pants

Balsojuma apstrīdēšana
   (45)

Balsojuma apstrīdēšana

45

| 1. | Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies. |
| --- | --- |

1.

Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

| 2. | Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, deputāts var prasīt minēto balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu. |
| --- | --- |

2.

Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, deputāts var prasīt minēto balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs.

194. pants

194. pants

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi

| 1. | Kad balsošana beigusies, ikviens deputāts par vienu balsojumu un/vai galīgo balsojumu, kas attiecas uz kādu Parlamentam iesniegtu jautājumu, var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti. Ikviens deputāts var sniegt ne vairāk kā trīs mutiskus skaidrojumus vienā sesijā.
  Ikviens deputāts par šādu balsojumu var iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu sadaļā.
  Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.
  Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu par pirmo jautājumu, vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

  Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz vienu balsojumu un/vai galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums. |
| --- | --- |

1.

Kad balsošana beigusies, ikviens deputāts par vienu balsojumu un/vai galīgo balsojumu, kas attiecas uz kādu Parlamentam iesniegtu jautājumu, var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti. Ikviens deputāts var sniegt ne vairāk kā trīs mutiskus skaidrojumus vienā sesijā.

Ikviens deputāts par šādu balsojumu var iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu sadaļā.

Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.

Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu par pirmo jautājumu, vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz vienu balsojumu un/vai galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums.

Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz vienu balsojumu un/vai galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums.

| 2. | Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja balsošana ir aizklāta vai ja balso par procedūras jautājumiem. |
| --- | --- |

2.

Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja balsošana ir aizklāta vai ja balso par procedūras jautājumiem.

| 3. | Ja Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts kāds jautājums, par kuru nav iesniegti grozījumi vai par kuru nav jārīko debates, deputāti var iesniegt tikai rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

  Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz Parlamentam iesniegtu jautājumu. |
| --- | --- |

3.

Ja Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts kāds jautājums, par kuru nav iesniegti grozījumi vai par kuru nav jārīko debates, deputāti var iesniegt tikai rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz Parlamentam iesniegtu jautājumu.

Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz Parlamentam iesniegtu jautājumu.

6. NODAĻA

6. NODAĻA

Reglamenta neievērošana un priekšlikumi attiecībā uz procedūru

Reglamenta neievērošana un priekšlikumi attiecībā uz procedūru

195. pants

195. pants

Reglamenta neievērošana
   (46)

Reglamenta neievērošana

46

| 1. | Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas. |
| --- | --- |

1.

Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas.

| 2. | Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir prioritāte attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu vai priekšlikumiem attiecībā uz procedūru. |
| --- | --- |

2.

Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir prioritāte attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu vai priekšlikumiem attiecībā uz procedūru.

| 3. | Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte. |
| --- | --- |

3.

Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

| 4. | Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso. |
| --- | --- |

4.

Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso.

| 5. | Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, bet viņš to dara ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

  Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Parlamenta priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai attiecībā uz Reglamenta neievērošanu deputāts izteiktos par citu jautājumu. |
| --- | --- |

5.

Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, bet viņš to dara ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Parlamenta priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai attiecībā uz Reglamenta neievērošanu deputāts izteiktos par citu jautājumu.

Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Parlamenta priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai attiecībā uz Reglamenta neievērošanu deputāts izteiktos par citu jautājumu.

196. pants

196. pants

Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

| 1. | Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru:






  a) | par jautājuma nepieņemamību (197. pants); |
| --- | --- | --- |

1.

Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru:

a)

par jautājuma nepieņemamību (197. pants);

| b) | par nodošanu atpakaļ komitejai (198. pants); |
| --- | --- |

b)

par nodošanu atpakaļ komitejai (198. pants);

| c) | par debašu slēgšanu (199. pants); |
| --- | --- |

c)

par debašu slēgšanu (199. pants);

| d) | par debašu vai balsošanas atlikšanu (200. pants); vai |
| --- | --- |

d)

par debašu vai balsošanas atlikšanu (200. pants); vai

| e) | par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (Reglamenta 201. pants). |
| --- | --- |

e)

par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (Reglamenta 201. pants).

Līdz ar ierosinātāju par šiem priekšlikumiem var izteikties tikai šādi deputāti: viens runātājs pret priekšlikumu, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents.

| 2. | Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte. |
| --- | --- |

2.

Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

197. pants

197. pants

Priekšlikums atzīt jautājumu par nepieņemamu

Priekšlikums atzīt jautājumu par nepieņemamu

| 1. | Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt priekšlikumu atzīt šo jautājumu par nepieņemamu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.
  Par nodomu iesniegt priekšlikumu kādu jautājumu atzīt par nepieņemamu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| --- | --- |

1.

Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt priekšlikumu atzīt šo jautājumu par nepieņemamu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

Par nodomu iesniegt priekšlikumu kādu jautājumu atzīt par nepieņemamu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

| 2. | Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. |
| --- | --- |

2.

Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta.

198. pants

198. pants

Nodošana atpakaļ komitejai

Nodošana atpakaļ komitejai

| 1. | Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.
  Par nodomu iesniegt priekšlikumu, kurā prasa nodošanu atpakaļ komitejai, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| --- | --- |

1.

Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.

Par nodomu iesniegt priekšlikumu, kurā prasa nodošanu atpakaļ komitejai, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

| 2. | Politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, arī var iesniegt priekšlikumu, kurā prasa nodošanu atpakaļ komitejai, pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. |
| --- | --- |

2.

Politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, arī var iesniegt priekšlikumu, kurā prasa nodošanu atpakaļ komitejai, pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

| 3. | Šādu priekšlikumu var iesniegt tikai vienu reizi katrā no 1. un 2. punktā minētas procedūras posmiem. |
| --- | --- |

3.

Šādu priekšlikumu var iesniegt tikai vienu reizi katrā no 1. un 2. punktā minētas procedūras posmiem.

| 4. | Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai, šā jautājuma izskatīšanu pārtrauc. |
| --- | --- |

4.

Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai, šā jautājuma izskatīšanu pārtrauc.

| 5. | Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi. |
| --- | --- |

5.

Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi.

199. pants

199. pants

Debašu slēgšana

Debašu slēgšana

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt un politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var prasīt, lai debates slēdz, pirms ir izteikušies visi runātāji, kas ir pieteikušies debatēm. Par šādu priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt un politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var prasīt, lai debates slēdz, pirms ir izteikušies visi runātāji, kas ir pieteikušies debatēm. Par šādu priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

| 2. | Ja šo priekšlikumu vai pieprasījumu pieņem, debatēs var izteikties tikai viens pārstāvis no tām politiskajām grupām, kuras vēl nav izteikušās. |
| --- | --- |

2.

Ja šo priekšlikumu vai pieprasījumu pieņem, debatēs var izteikties tikai viens pārstāvis no tām politiskajām grupām, kuras vēl nav izteikušās.

| 3. | Pēc tam, kad ir izteikušies 2. punktā minētie deputāti, debates slēdz, un Parlaments sāk balsošanu par apspriežamo jautājumu, izņemot gadījumus, kad laiks balsošanai ir iepriekš noteikts. |
| --- | --- |

3.

Pēc tam, kad ir izteikušies 2. punktā minētie deputāti, debates slēdz, un Parlaments sāk balsošanu par apspriežamo jautājumu, izņemot gadījumus, kad laiks balsošanai ir iepriekš noteikts.

| 4. | Ja priekšlikumu vai pieprasījumu slēgt debates noraida, tikai Parlamenta priekšsēdētājs to var vēlreiz ierosināt to pašu debašu laikā. |
| --- | --- |

4.

Ja priekšlikumu vai pieprasījumu slēgt debates noraida, tikai Parlamenta priekšsēdētājs to var vēlreiz ierosināt to pašu debašu laikā.

200. pants

200. pants

Debašu vai balsošanas atlikšana
   (47)

Debašu vai balsošanas atlikšana

47

| 1. | Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.
  Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš. Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| --- | --- |

1.

Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš. Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

| 2. | Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā. |
| --- | --- |

2.

Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā.

| 3. | Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā. |
| --- | --- |

3.

Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā.

| 4. | Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. |
| --- | --- |

4.

Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

201. pants

201. pants

Sēdes pārtraukšana vai slēgšana
   (48)

Sēdes pārtraukšana vai slēgšana

48

Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc deputātu vai politiskās grupas vai grupu locekļu, kuru skaits sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu, pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

Ja tiek iesniegts pieprasījums pārtraukt vai slēgt sēdi, balsošanas procedūra par šādu pieprasījumu ir jāsāk bez nepamatotas kavēšanās. Par balsošanu plenārsēdē būtu jāpaziņo parastajā veidā, un atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jānodrošina, lai deputātiem nokļūšanai plenārsēžu zālē būtu pietiekami daudz laika.

Ja tiek iesniegts pieprasījums pārtraukt vai slēgt sēdi, balsošanas procedūra par šādu pieprasījumu ir jāsāk bez nepamatotas kavēšanās. Par balsošanu plenārsēdē būtu jāpaziņo parastajā veidā, un atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jānodrošina, lai deputātiem nokļūšanai plenārsēžu zālē būtu pietiekami daudz laika.

Pēc analoģijas ar Reglamenta 158. panta 2. punkta otro daļu, ja šāds pieprasījums ir noraidīts, līdzīgu pieprasījumu no jauna tajā pašā dienā iesniegt nevar. Atbilstīgi 174. pantam Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības pārtraukt saskaņā ar minēto pantu iesniegto pieprasījumu pārmērīgu izmantošanu.

Pēc analoģijas ar Reglamenta 158. panta 2. punkta otro daļu, ja šāds pieprasījums ir noraidīts, līdzīgu pieprasījumu no jauna tajā pašā dienā iesniegt nevar. Atbilstīgi 174. pantam Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības pārtraukt saskaņā ar minēto pantu iesniegto pieprasījumu pārmērīgu izmantošanu.

7. NODAĻA

7. NODAĻA

Parlamenta darba publiskums

Parlamenta darba publiskums

202. pants

202. pants

Protokols

Protokols

| 1. | Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu, runātāju vārdiem un Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem, tostarp balsojumu rezultātiem par grozījumiem, dara pieejamu vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma. |
| --- | --- |

1.

Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu, runātāju vārdiem un Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem, tostarp balsojumu rezultātiem par grozījumiem, dara pieejamu vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

| 2. | To dokumentu sarakstu, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus, iekļauj protokolā. |
| --- | --- |

2.

To dokumentu sarakstu, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus, iekļauj protokolā.

| 3. | Katras pēcpusdienas sēdes sākumā Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu. |
| --- | --- |

3.

Katras pēcpusdienas sēdes sākumā Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

| 4. | Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai pieprasītās izmaiņas būtu jāņem vērā. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte. |
| --- | --- |

4.

Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai pieprasītās izmaiņas būtu jāņem vērā. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte.

| 5. | Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

203. pants

203. pants

Pieņemtie teksti

Pieņemtie teksti

| 1. | Parlamenta pieņemtos tekstus publicē uzreiz pēc balsošanas. Tos iesniedz Parlamentam kopā ar attiecīgās sēdes protokolu un glabā Parlamenta arhīvā. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta pieņemtos tekstus publicē uzreiz pēc balsošanas. Tos iesniedz Parlamentam kopā ar attiecīgās sēdes protokolu un glabā Parlamenta arhīvā.

| 2. | Parlamenta pieņemtajiem tekstiem sagatavo galīgo juridiski lingvistisko redakciju, un par to ir atbildīgs Parlamenta priekšsēdētājs. Ja šādi teksti ir pieņemti saskaņā ar Parlamenta un Padomes panākto nolīgumu, galīgo redakciju sagatavo minētās abas iestādes, cieši sadarbojoties un savstarpēji vienojoties. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta pieņemtajiem tekstiem sagatavo galīgo juridiski lingvistisko redakciju, un par to ir atbildīgs Parlamenta priekšsēdētājs. Ja šādi teksti ir pieņemti saskaņā ar Parlamenta un Padomes panākto nolīgumu, galīgo redakciju sagatavo minētās abas iestādes, cieši sadarbojoties un savstarpēji vienojoties.

| 3. | Reglamenta 241. pantā noteikto procedūru piemēro, kad nolūkā nodrošināt dokumenta kvalitāti un saskaņotību ar Parlamenta pausto gribu ir vajadzīgi pielāgojumi, kuri ir būtiskāki nekā pārrakstīšanās kļūdu labojumi vai labojumi, kas jāizdara, lai nodrošinātu visu valodu versiju saskaņotību, kā arī to lingvistisku pareizību un terminoloģisku konsekvenci. |
| --- | --- |

3.

Reglamenta 241. pantā noteikto procedūru piemēro, kad nolūkā nodrošināt dokumenta kvalitāti un saskaņotību ar Parlamenta pausto gribu ir vajadzīgi pielāgojumi, kuri ir būtiskāki nekā pārrakstīšanās kļūdu labojumi vai labojumi, kas jāizdara, lai nodrošinātu visu valodu versiju saskaņotību, kā arī to lingvistisku pareizību un terminoloģisku konsekvenci.

| 4. | Nostājas, ko Parlaments pieņēmis saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, sagatavo kā konsolidētu tekstu. Ja Parlamenta balsojums nav atkarīgs no vienošanās, kas panākta ar Padomi, konsolidētajā tekstā iezīmē visus pieņemtos grozījumus. |
| --- | --- |

4.

Nostājas, ko Parlaments pieņēmis saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, sagatavo kā konsolidētu tekstu. Ja Parlamenta balsojums nav atkarīgs no vienošanās, kas panākta ar Padomi, konsolidētajā tekstā iezīmē visus pieņemtos grozījumus.

| 5. | Kad ir sagatavota pieņemto tekstu galīgā redakcija, tos paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Kad ir sagatavota pieņemto tekstu galīgā redakcija, tos paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

204. pants

204. pants

Stenogramma
   (49)

Stenogramma

49

| 1. | Katras sēdes debašu stenogrammu sagatavo kā daudzvalodu dokumentu, kurā visa mutiski sniegtā informācija ir oficiālajā oriģinālvalodā. |
| --- | --- |

1.

Katras sēdes debašu stenogrammu sagatavo kā daudzvalodu dokumentu, kurā visa mutiski sniegtā informācija ir oficiālajā oriģinālvalodā.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs, neskarot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, var likt no stenogrammām svītrot to deputātu uzstāšanos, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs, neskarot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, var likt no stenogrammām svītrot to deputātu uzstāšanos, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku.

| 3. | Runātāji var veikt labojumus savas mutiski sniegtās informācijas rakstītajā tekstā piecu darba dienu laikā. Minētajā termiņā labojumus nosūta sekretariātam. |
| --- | --- |

3.

Runātāji var veikt labojumus savas mutiski sniegtās informācijas rakstītajā tekstā piecu darba dienu laikā. Minētajā termiņā labojumus nosūta sekretariātam.

| 4. | Daudzvalodu stenogrammu publicē kā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikumu un glabā Parlamenta arhīvā. |
| --- | --- |

4.

Daudzvalodu stenogrammu publicē kā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| 5. | Pēc deputāta pieprasījuma veic stenogrammas izraksta tulkojumu jebkurā oficiālajā valodā. Vajadzības gadījumā tulkojumu veic steidzami. |
| --- | --- |

5.

Pēc deputāta pieprasījuma veic stenogrammas izraksta tulkojumu jebkurā oficiālajā valodā. Vajadzības gadījumā tulkojumu veic steidzami.

205. pants

205. pants

Debašu audiovizuālie ieraksti

Debašu audiovizuālie ieraksti

| 1. | Parlamenta debates valodās, kurās tās notiek, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm pārraida reālajā laikā tā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta debates valodās, kurās tās notiek, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm pārraida reālajā laikā tā tīmekļa vietnē.

| 2. | Indeksētus debašu audiovizuālos ierakstus valodās, kurās debates notikušas, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto Parlamenta tīmekļa vietnē, kur tie ir pieejami visu šā sasaukuma atlikušo laiku un nākamā sasaukuma laiku, un pēc tam tos glabā Parlamenta arhīvā. Šos audiovizuālos ierakstus sasaista ar debašu daudzvalodu protokoliem, tiklīdz tie ir pieejami. |
| --- | --- |

2.

Indeksētus debašu audiovizuālos ierakstus valodās, kurās debates notikušas, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto Parlamenta tīmekļa vietnē, kur tie ir pieejami visu šā sasaukuma atlikušo laiku un nākamā sasaukuma laiku, un pēc tam tos glabā Parlamenta arhīvā. Šos audiovizuālos ierakstus sasaista ar debašu daudzvalodu protokoliem, tiklīdz tie ir pieejami.

VIII SADAĻA

KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS

KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS

1. NODAĻA

1. NODAĻA

Komitejas

Komitejas

206. pants

206. pants

Pastāvīgo komiteju izveide

Pastāvīgo komiteju izveide

Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma izveido pastāvīgās komitejas. To pienākumi ir noteikti Reglamenta pielikumā (50), ko pieņem ar nodoto balsu vairākumu. Šo komiteju locekļus ieceļ jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā.

50

Pastāvīgo komiteju pienākumus var noteikt arī citā dienā, nevis tad, kad komiteju izveido.

Pastāvīgo komiteju pienākumus var noteikt arī citā dienā, nevis tad, kad komiteju izveido.

207. pants

207. pants

Īpašās komitejas

Īpašās komitejas

| 1. | Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru pienākumus, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi. |
| --- | --- |

1.

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru pienākumus, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi.

| 2. | Īpašo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc minētā termiņa beigām Parlaments to pagarina. Ja vien Parlamenta lēmumā par īpašās komitejas izveidi nav noteikts citādi, tās pilnvaru laiks sākas no tās izveidošanas sanāksmes dienas. |
| --- | --- |

2.

Īpašo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc minētā termiņa beigām Parlaments to pagarina. Ja vien Parlamenta lēmumā par īpašās komitejas izveidi nav noteikts citādi, tās pilnvaru laiks sākas no tās izveidošanas sanāksmes dienas.

| 3. | Īpašajām komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām. |
| --- | --- |

3.

Īpašajām komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām.

208. pants

208. pants

Izmeklēšanas komitejas

Izmeklēšanas komitejas

| 1. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu un 2. pantu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumā 95/167/EK, Euratom, EOTK (51) Parlaments pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka, īstenojot Savienības tiesību aktus, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru Savienības tiesību akti pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību aktu pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi.
  Par izmeklēšanas mērķi, ko noteikusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu, un par 11. punktā noteikto termiņu grozījumus nevar iesniegt. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu un 2. pantu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumā 95/167/EK, Euratom, EOTK (51

Par izmeklēšanas mērķi, ko noteikusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu, un par 11. punktā noteikto termiņu grozījumus nevar iesniegt.

| 2. | Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī viena mēneša laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

2.

Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| 3. | Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī Reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un Lēmums 95/167/EK, Euratom, EOTK. |
| --- | --- |

3.

Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī Reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un Lēmums 95/167/EK, Euratom, EOTK.

| 4. | Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju precīzi jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma pieņem lēmumu par komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās skaitlisko sastāvu. |
| --- | --- |

4.

Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju precīzi jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma pieņem lēmumu par komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās skaitlisko sastāvu.

| 5. | Izmeklēšanas komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām. |
| --- | --- |

5.

Izmeklēšanas komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām.

| 6. | Jebkurā procedūras posmā izmeklēšanas komitejā balsstiesības ir tikai tās pilntiesīgajiem locekļiem vai – viņu prombūtnes laikā – viņu aizstājējiem. |
| --- | --- |

6.

Jebkurā procedūras posmā izmeklēšanas komitejā balsstiesības ir tikai tās pilntiesīgajiem locekļiem vai – viņu prombūtnes laikā – viņu aizstājējiem.

| 7. | Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti. |
| --- | --- |

7.

Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti.

| 8. | Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas koordinatori īsteno komitejas pilnvaras, kuras minētā komiteja apstiprina savā nākamajā sanāksmē. |
| --- | --- |

8.

Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas koordinatori īsteno komitejas pilnvaras, kuras minētā komiteja apstiprina savā nākamajā sanāksmē.

| 9. | Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro 167. panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs:






  — | var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas apspriedēs iesaistītie deputāti, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un |
| --- | --- | --- |

9.

Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro 167. panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs:

—

var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas apspriedēs iesaistītie deputāti, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un

| — | attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, kā arī ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, kā arī ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti.

| 10. | Ja par Savienības tiesību aktu īstenošanā pieļautajiem iespējamiem pārkāpumiem vai administratīvām kļūmēm varētu būt atbildīga dalībvalsts struktūra vai iestāde, izmeklēšanas komiteja var aicināt attiecīgās dalībvalsts parlamentu sadarboties izmeklēšanas veikšanā. |
| --- | --- |

10.

Ja par Savienības tiesību aktu īstenošanā pieļautajiem iespējamiem pārkāpumiem vai administratīvām kļūmēm varētu būt atbildīga dalībvalsts struktūra vai iestāde, izmeklēšanas komiteja var aicināt attiecīgās dalībvalsts parlamentu sadarboties izmeklēšanas veikšanā.

| 11. | Izmeklēšanas komiteja savu darbu pabeidz, ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tās izveidošanas sanāksmes iesniedzot Parlamentam ziņojumu par paveikto. Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem. Vajadzības gadījumā ziņojumā var iekļaut mazākuma viedokli saskaņā ar 55. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.
  Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc tā iesniegšanas. |
| --- | --- |

11.

Izmeklēšanas komiteja savu darbu pabeidz, ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tās izveidošanas sanāksmes iesniedzot Parlamentam ziņojumu par paveikto. Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem. Vajadzības gadījumā ziņojumā var iekļaut mazākuma viedokli saskaņā ar 55. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.

Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc tā iesniegšanas.

| 12. | Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Savienības iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm. |
| --- | --- |

12.

Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Savienības iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm.

| 13. | Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VI pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai uzraudzīt, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar izmeklēšanas komitejas darba rezultātiem, un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu izmeklēšanas secinājumus. |
| --- | --- |

13.

Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VI pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai uzraudzīt, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar izmeklēšanas komitejas darba rezultātiem, un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu izmeklēšanas secinājumus.

209. pants

209. pants

Komiteju sastāvs

Komiteju sastāvs

| 1. | Komiteju, īpašo komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus ieceļ politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti.
  Priekšsēdētāju konference nosaka termiņu, kurā politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti paziņo izvirzītās kandidatūras Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam. |
| --- | --- |

1.

Komiteju, īpašo komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus ieceļ politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti.

Priekšsēdētāju konference nosaka termiņu, kurā politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti paziņo izvirzītās kandidatūras Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam.

| 2. | Komiteju sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs. Komitejas amatu sadalei starp politiskajām grupām ir jāatbilst aprēķinātajai proporcionalitātei tuvākajam veselajam skaitlim, kas ir par to vai nu lielāks, vai mazāks.
  Ja politiskās grupas nespēj vienoties par savas pārstāvības īpatsvaru vienā vai vairākās īpašajās komitejās, lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference. |
| --- | --- |

2.

Komiteju sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs. Komitejas amatu sadalei starp politiskajām grupām ir jāatbilst aprēķinātajai proporcionalitātei tuvākajam veselajam skaitlim, kas ir par to vai nu lielāks, vai mazāks.

Ja politiskās grupas nespēj vienoties par savas pārstāvības īpatsvaru vienā vai vairākās īpašajās komitejās, lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference.

| 3. | Ja kāda politiskā grupa nolemj neieņemt amatus komitejā vai Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iecēlusi komitejas locekļus, attiecīgās vietas paliek brīvas. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām. |
| --- | --- |

3.

Ja kāda politiskā grupa nolemj neieņemt amatus komitejā vai Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iecēlusi komitejas locekļus, attiecīgās vietas paliek brīvas. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām.

| 4. | Ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc amata vietu proporcionālu sadalījumu komitejā, kā noteikts 2. punktā, un ja politiskās grupas nespēj vienoties, lai nodrošinātu atbilstību noteiktajiem principiem, attiecīgo lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference. |
| --- | --- |

4.

Ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc amata vietu proporcionālu sadalījumu komitejā, kā noteikts 2. punktā, un ja politiskās grupas nespēj vienoties, lai nodrošinātu atbilstību noteiktajiem principiem, attiecīgo lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference.

| 5. | Visas izmaiņas politisko grupu un pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu izvirzīto kandidatūru sastāvā paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam vēlākais nākamās sēdes sākumā. Minētie lēmumi stājas spēkā to paziņošanas dienā. |
| --- | --- |

5.

Visas izmaiņas politisko grupu un pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu izvirzīto kandidatūru sastāvā paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam vēlākais nākamās sēdes sākumā. Minētie lēmumi stājas spēkā to paziņošanas dienā.

| 6. | Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti katrā komitejā var iecelt pastāvīgos aizstājējus, kuru skaits nepārsniedz to pilntiesīgo locekļu skaitu, ko politiskā grupa vai pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti drīkst iecelt komitejā. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Minētie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties un izteikties komitejas sanāksmēs un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā. |
| --- | --- |

6.

Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti katrā komitejā var iecelt pastāvīgos aizstājējus, kuru skaits nepārsniedz to pilntiesīgo locekļu skaitu, ko politiskā grupa vai pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti drīkst iecelt komitejā. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Minētie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties un izteikties komitejas sanāksmēs un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā.

| 7. | Pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pilntiesīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts vai, ja komitejas pilntiesīgais loceklis ir pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, attiecīgi cits pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, un tam ir tiesības balsot. Par to informē komitejas priekšsēdētāju vēlākais līdz balsošanas sākumam.

  Šā panta 7. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(-iem), kura(-u) apspriešanai pilntiesīgais loceklis ir aizstāts ar aizstājēju.


  Saskaņā ar šo pantu:







  — | pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības pie kādas noteiktas politiskās grupa, |
| --- | --- | --- |

7.

Pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pilntiesīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts vai, ja komitejas pilntiesīgais loceklis ir pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, attiecīgi cits pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, un tam ir tiesības balsot. Par to informē komitejas priekšsēdētāju vēlākais līdz balsošanas sākumam.

Šā panta 7. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(-iem), kura(-u) apspriešanai pilntiesīgais loceklis ir aizstāts ar aizstājēju.

Šā panta 7. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(-iem), kura(-u) apspriešanai pilntiesīgais loceklis ir aizstāts ar aizstājēju.

Saskaņā ar šo pantu:

Saskaņā ar šo pantu:

—

pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības pie kādas noteiktas politiskās grupa,

pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības pie kādas noteiktas politiskās grupa,

| — | ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt, |
| --- | --- |

—

ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt,

ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt,

| — | ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statusu, kāds viņam bija politiskajā grupā, kuru viņš atstāj, |
| --- | --- |

—

ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statusu, kāds viņam bija politiskajā grupā, kuru viņš atstāj,

ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statusu, kāds viņam bija politiskajā grupā, kuru viņš atstāj,

| — | komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas. |
| --- | --- |

—

komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas.

komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas.

210. pants

210. pants

Komiteju pienākumi

Komiteju pienākumi

| 1. | Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai – sesijas pārtraukumos – Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā. |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai – sesijas pārtraukumos – Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā.

| 2. | Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.
  Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.

Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.

Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

| 3. | Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar kopīgi pieņemt lēmumus, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 58. pants. |
| --- | --- |

3.

Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar kopīgi pieņemt lēmumus, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 58. pants.

| 4. | Ar attiecīgo Parlamenta struktūrvienību piekrišanu ikviena komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem doties izpētes vai faktu konstatēšanas braucienā. |
| --- | --- |

4.

Ar attiecīgo Parlamenta struktūrvienību piekrišanu ikviena komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem doties izpētes vai faktu konstatēšanas braucienā.

211. pants

211. pants

Jautājumi par kompetenci

Jautājumi par kompetenci

| 1. | Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Komiteju priekšsēdētāju konferencei četru nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai. |
| --- | --- |

1.

Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Komiteju priekšsēdētāju konferencei četru nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.

| 2. | Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā pēc jautājuma iesniegšanas, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu vai – ja šāds ieteikums nav paredzams – uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja minētajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā pēc jautājuma iesniegšanas, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu vai – ja šāds ieteikums nav paredzams – uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja minētajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts.

| 3. | Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot iesaistīto komiteju procedūru saskaņā ar 57. pantu. |
| --- | --- |

3.

Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot iesaistīto komiteju procedūru saskaņā ar 57. pantu.

212. pants

212. pants

Apakškomitejas

Apakškomitejas

| 1. | Apakškomitejas var izveidot saskaņā ar 206. pantu. Pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs un ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju izveidot arī vienu vai vairākas apakškomitejas, vienlaikus nosakot gan to sastāvu saskaņā ar attiecīgajiem 209. panta noteikumiem, gan kompetences jomas, kurām jābūt galvenās komitejas kompetences jomu ietvaros. Apakškomitejas sniedz ziņojumus savai galvenajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Apakškomitejas var izveidot saskaņā ar 206. pantu. Pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs un ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju izveidot arī vienu vai vairākas apakškomitejas, vienlaikus nosakot gan to sastāvu saskaņā ar attiecīgajiem 209. panta noteikumiem, gan kompetences jomas, kurām jābūt galvenās komitejas kompetences jomu ietvaros. Apakškomitejas sniedz ziņojumus savai galvenajai komitejai.

| 2. | Ja Reglamenta noteikumos nav norādīts citādi, uz apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām. |
| --- | --- |

2.

Ja Reglamenta noteikumos nav norādīts citādi, uz apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām.

| 3. | Apakškomitejas pilntiesīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus. |
| --- | --- |

3.

Apakškomitejas pilntiesīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus.

| 4. | Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās. |
| --- | --- |

4.

Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās.

| 5. | Galvenās komitejas priekšsēdētājs var iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus koordinatoru darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates galvenajā komitejā par jautājumiem, ar kuriem konkrēti strādā attiecīgā apakškomiteja, ar noteikumu, ka šī procedūra ir iesniegta komitejas prezidijam izskatīšanai un apstiprināšanai. |
| --- | --- |

5.

Galvenās komitejas priekšsēdētājs var iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus koordinatoru darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates galvenajā komitejā par jautājumiem, ar kuriem konkrēti strādā attiecīgā apakškomiteja, ar noteikumu, ka šī procedūra ir iesniegta komitejas prezidijam izskatīšanai un apstiprināšanai.

213. pants

213. pants

Komiteju prezidiji

Komiteju prezidiji

| 1. | Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu iecelšanas saskaņā ar 209. pantu un vēlreiz pēc divarpus gadiem komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos priekšsēdētāja vietniekus, kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu. Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts. |
| --- | --- |

1.

Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu iecelšanas saskaņā ar 209. pantu un vēlreiz pēc divarpus gadiem komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos priekšsēdētāja vietniekus, kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu. Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts.

| 2. | Ja kandidātu skaits ir vienāds ar brīvo vietu skaitu, balsošana notiek ar aklamāciju. Tomēr, ja konkrētā balsošanas kārtā ir vairāk nekā viens kandidāts vai deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augsto obligāto minimumu, pieprasa balsošanu, ievēlēšana notiek, balsojot aizklāti.
  Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis absolūtu nodoto balsu vairākumu, par nodotajām balsīm uzskatot gan balsis “par”, gan balsis “pret”.
  Ja ir vairāki kandidāti, ievēlēts ir tas kandidāts, kurš pirmajā balsošanas kārtā ieguvis absolūtu nodoto balsu vairākumu. Otrajā kārtā ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu. |
| --- | --- |

2.

Ja kandidātu skaits ir vienāds ar brīvo vietu skaitu, balsošana notiek ar aklamāciju. Tomēr, ja konkrētā balsošanas kārtā ir vairāk nekā viens kandidāts vai deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augsto obligāto minimumu, pieprasa balsošanu, ievēlēšana notiek, balsojot aizklāti.

Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis absolūtu nodoto balsu vairākumu, par nodotajām balsīm uzskatot gan balsis “par”, gan balsis “pret”.

Ja ir vairāki kandidāti, ievēlēts ir tas kandidāts, kurš pirmajā balsošanas kārtā ieguvis absolūtu nodoto balsu vairākumu. Otrajā kārtā ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

| 3. | Komitejām pēc analoģijas piemēro šādus pantus par Parlamenta amatpersonām: 14. pants (Pagaidu priekšsēdētājs), 15. pants (Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi), 16. pants (Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana – atklāšanas runa), 19. pants (Amata pilnvaru laiks) un 20. pants (Brīvas deputātu vietas). |
| --- | --- |

3.

Komitejām pēc analoģijas piemēro šādus pantus par Parlamenta amatpersonām: 14. pants (Pagaidu priekšsēdētājs), 15. pants (Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi), 16. pants (Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana – atklāšanas runa), 19. pants (Amata pilnvaru laiks) un 20. pants (Brīvas deputātu vietas).

214. pants

214. pants

Komiteju koordinatori

Komiteju koordinatori

| 1. | Politiskās grupas var iecelt par koordinatoru katrā komitejā pa vienam grupas deputātam. |
| --- | --- |

1.

Politiskās grupas var iecelt par koordinatoru katrā komitejā pa vienam grupas deputātam.

| 2. | Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatoru sanāksmi, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, jo īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, rezolūciju priekšlikumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu.
  Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus.
  Ja nav iespējams panākt vienprātību, koordinatori var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu.
  Komitejas priekšsēdētājs paziņo komitejai visus koordinatoru lēmumus un ieteikumus, kuri uzskatāmi par pieņemtiem, ja tie nav apstrīdēti. Tie tiek pienācīgi minēti komitejas sanāksmes protokolā.

  Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 33. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs.


  Jebkurā gadījumā ir jāgarantē politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs. |
| --- | --- |

2.

Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatoru sanāksmi, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, jo īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, rezolūciju priekšlikumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu.

Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus.

Ja nav iespējams panākt vienprātību, koordinatori var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu.

Komitejas priekšsēdētājs paziņo komitejai visus koordinatoru lēmumus un ieteikumus, kuri uzskatāmi par pieņemtiem, ja tie nav apstrīdēti. Tie tiek pienācīgi minēti komitejas sanāksmes protokolā.

Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 33. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs.

Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 33. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs.

Jebkurā gadījumā ir jāgarantē politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs.

Jebkurā gadījumā ir jāgarantē politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs.

215. pants

215. pants

Ēnu referenti

Ēnu referenti

Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam.

216. pants

216. pants

Komitejas sanāksmes

Komitejas sanāksmes

| 1. | Komiteja sanāk, kad to sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.
  Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz darba kārtības projektu. Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā. |
| --- | --- |

1.

Komiteja sanāk, kad to sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz darba kārtības projektu. Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā.

| 2. | Komisija, Padome un citas Savienības iestādes var uzstāties komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.
  Ar komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

  Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs efektīvai attiecīgā jautājuma izskatīšanai. |
| --- | --- |

2.

Komisija, Padome un citas Savienības iestādes var uzstāties komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.

Ar komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs efektīvai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.

Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs efektīvai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.

| 3. | Neskarot 56. panta 8. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti, kuri apmeklē to komiteju sanāksmes, kurās tie nav locekļi, nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.
  Tomēr komiteja viņiem var atļaut piedalīties tās sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām. |
| --- | --- |

3.

Neskarot 56. panta 8. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti, kuri apmeklē to komiteju sanāksmes, kurās tie nav locekļi, nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.

Tomēr komiteja viņiem var atļaut piedalīties tās sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām.

| 4. | Komitejām pēc analoģijas piemēro 171. panta 2. punktu par uzstāšanās laika sadali. |
| --- | --- |

4.

Komitejām pēc analoģijas piemēro 171. panta 2. punktu par uzstāšanās laika sadali.

| 5. | Sagatavojot stenogrammu, pēc analoģijas piemēro 204. panta 2., 3. un 5. punktu. |
| --- | --- |

5.

Sagatavojot stenogrammu, pēc analoģijas piemēro 204. panta 2., 3. un 5. punktu.

217. pants

217. pants

Komitejas sanāksmju protokoli

Komitejas sanāksmju protokoli

Katras komitejas sanāksmju protokolus dara pieejamus visiem komitejas locekļiem, un tos iesniedz komitejai apstiprināšanai.

218. pants

218. pants

Balsošana komitejā

Balsošana komitejā

| 1. | Neskarot 65. panta 3. punktu par otrā lasījuma procedūru, izskatīšanai komitejā iesniegtos grozījumus vai priekšlikumu par noraidīšanu projektus vienmēr paraksta vai kopīgi paraksta vismaz viens pilntiesīgs attiecīgās komitejas loceklis vai tā aizstājējs. |
| --- | --- |

1.

Neskarot 65. panta 3. punktu par otrā lasījuma procedūru, izskatīšanai komitejā iesniegtos grozījumus vai priekšlikumu par noraidīšanu projektus vienmēr paraksta vai kopīgi paraksta vismaz viens pilntiesīgs attiecīgās komitejas loceklis vai tā aizstājējs.

| 2. | Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augsto obligāto minimumu, izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums tās locekļu. |
| --- | --- |

2.

Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augsto obligāto minimumu, izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums tās locekļu.

| 3. | Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 190. panta 3. un 4. punktu, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu vai atzinumu. Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augsto obligāto minimumu, pieprasa balsošanu pēc saraksta.

  218. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 4., 7. un 9. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros. |
| --- | --- |

3.

Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 190. panta 3. un 4. punktu, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu vai atzinumu. Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augsto obligāto minimumu, pieprasa balsošanu pēc saraksta.

218. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 4., 7. un 9. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

218. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 4., 7. un 9. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

| 4. | Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

4.

Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai.

219. pants

219. pants

Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

Komitejām pēc analoģijas piemēro šādus pantus attiecībā uz balsošanu, Reglamenta neievērošanu un priekšlikumiem attiecībā uz procedūru: 174. pants (Parlamenta darba traucēšanas novēršana), 179. pants (Obligātais minimums), 180. pants (Grozījumu iesniegšana un to izklāsts), 181. pants (Grozījumu pieņemamība), 182. pants (Balsošanas kārtība), 183. pants (Balsošanas kārtība par grozījumiem), 185. panta 1. punkts (Balsošana pa daļām), 186. pants (Balsstiesības), 187. pants (Balsošana), 189. pants (Vienāds balsu sadalījums), 190. panta 3. un 4. punkts (Balsošana pēc saraksta), 191. pants (Aizklātā balsošana), 192. pants (Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana), 193. pants (Balsojuma apstrīdēšana), 195. pants (Reglamenta neievērošana), 200. pants (Debašu vai balsošanas atlikšana) un 201. pants (Sēdes pārtraukšana vai slēgšana).

220. pants

220. pants

Jautājumu laiks komitejā

Jautājumu laiks komitejā

Jautājumu laiku var organizēt, ja komiteja tā ir nolēmusi. Katra komiteja pati nosaka procedūru, kuru piemēro jautājumu laika norisei.

221. pants

221. pants

Procedūra, ko piemēro, ja komiteja sanāksmē aiz slēgtām durvīm izskata konfidenciālu informāciju

Procedūra, ko piemēro, ja komiteja sanāksmē aiz slēgtām durvīm izskata konfidenciālu informāciju

| 1. | Ja Parlamentam ir juridisks pienākums izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentam ir juridisks pienākums izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru.

| 2. | Neskarot šī panta 1. punktu un ja nav juridiska pienākuma izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, ikvienai komitejai ir tiesības pēc savas iniciatīvas piemērot konfidencialitātes procedūru informācijai vai dokumentam, ko rakstiskā vai mutiskā pieprasījumā norādījis kāds tās loceklis. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru šādā gadījumā, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums. |
| --- | --- |

2.

Neskarot šī panta 1. punktu un ja nav juridiska pienākuma izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, ikvienai komitejai ir tiesības pēc savas iniciatīvas piemērot konfidencialitātes procedūru informācijai vai dokumentam, ko rakstiskā vai mutiskā pieprasījumā norādījis kāds tās loceklis. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru šādā gadījumā, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums.

| 3. | Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra, sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm un tajā var piedalīties tikai komitejas locekļi, tostarp komitejas locekļu aizstājēji. Komiteja saskaņā ar piemērojamo starpiestāžu tiesisko regulējumu var nolemt, ka citi deputāti var piedalīties sanāksmē saskaņā ar 216. panta 3. punktu. Sanāksmē var piedalīties arī komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzītas personas, kurām ir jābūt informētām, pienācīgi ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no piemērojamiem noteikumiem, kuri reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju Parlamentā. Attiecībā uz iepazīšanos ar CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL līmeņa un augstāka līmeņa klasificētu informāciju vai gadījumā, ja pastāv īpaši piekļuves ierobežojumi, kas izriet no starpiestāžu tiesiskā regulējuma, var piemērot papildu ierobežojumus.
  Sanāksmes sākumā dokumentus izdala un tās beigās savāc. Dokumenti ir numurēti. Nedrīkst izdarīt piezīmes, un dokumentus nedrīkst kopēt.
  Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra, sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm un tajā var piedalīties tikai komitejas locekļi, tostarp komitejas locekļu aizstājēji. Komiteja saskaņā ar piemērojamo starpiestāžu tiesisko regulējumu var nolemt, ka citi deputāti var piedalīties sanāksmē saskaņā ar 216. panta 3. punktu. Sanāksmē var piedalīties arī komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzītas personas, kurām ir jābūt informētām, pienācīgi ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no piemērojamiem noteikumiem, kuri reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju Parlamentā. Attiecībā uz iepazīšanos ar CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL

Sanāksmes sākumā dokumentus izdala un tās beigās savāc. Dokumenti ir numurēti. Nedrīkst izdarīt piezīmes, un dokumentus nedrīkst kopēt.

Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts.

| 4. | Neskarot piemērojamos noteikumus par konfidencialitātes pārkāpumiem kopumā, deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 10. un 176. pantu.

  Šis pants attiecas tiktāl, ciktāl piemērojamais tiesiskā regulējuma ietvars attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju paredz iespēju iepazīties ar konfidenciālu informāciju sanāksmē aiz slēgtām durvīm, kas notiek ārpus drošajām telpām. |
| --- | --- |

4.

Neskarot piemērojamos noteikumus par konfidencialitātes pārkāpumiem kopumā, deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 10. un 176. pantu.

Šis pants attiecas tiktāl, ciktāl piemērojamais tiesiskā regulējuma ietvars attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju paredz iespēju iepazīties ar konfidenciālu informāciju sanāksmē aiz slēgtām durvīm, kas notiek ārpus drošajām telpām.

Šis pants attiecas tiktāl, ciktāl piemērojamais tiesiskā regulējuma ietvars attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju paredz iespēju iepazīties ar konfidenciālu informāciju sanāksmē aiz slēgtām durvīm, kas notiek ārpus drošajām telpām.

222. pants

222. pants

Atklāta uzklausīšana un debates par pilsoņu iniciatīvām

Atklāta uzklausīšana un debates par pilsoņu iniciatīvām

| 1. | Ja Komisija pilsoņu iniciatīvu ir publicējusi šim nolūkam paredzētajā reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 (52) 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ierosinājuma:






  a) | uzdod komitejai, kas atbildīga par attiecīgo tematu saskaņā ar VI pielikumu, organizēt atklāto uzklausīšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantā; par lūgumrakstiem atbildīgo komiteju automātiski iesaista komitejas darbā saskaņā ar Reglamenta 57. pantu; |
| --- | --- | --- |

1.

Ja Komisija pilsoņu iniciatīvu ir publicējusi šim nolūkam paredzētajā reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 (52

a)

uzdod komitejai, kas atbildīga par attiecīgo tematu saskaņā ar VI pielikumu, organizēt atklāto uzklausīšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantā; par lūgumrakstiem atbildīgo komiteju automātiski iesaista komitejas darbā saskaņā ar Reglamenta 57. pantu;

| b) | ja divām vai vairākām pilsoņu iniciatīvām, kas publicētas attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir līdzīgs priekšmets, pēc apspriešanās ar organizatoriem var nolemt, ka ir jāorganizē kopīga atklātā uzklausīšana, kurā visas attiecīgās pilsoņu iniciatīvas vērtē pēc vienādiem kritērijiem. |
| --- | --- |

b)

ja divām vai vairākām pilsoņu iniciatīvām, kas publicētas attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir līdzīgs priekšmets, pēc apspriešanās ar organizatoriem var nolemt, ka ir jāorganizē kopīga atklātā uzklausīšana, kurā visas attiecīgās pilsoņu iniciatīvas vērtē pēc vienādiem kritērijiem.

| 2. | Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja:






  a) | pārliecinās, ka Komisija atbilstošā līmenī ir tikusies ar organizatoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

2.

Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja:

a)

pārliecinās, ka Komisija atbilstošā līmenī ir tikusies ar organizatoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| b) | nodrošina – ja nepieciešams, ar Komiteju priekšsēdētāju konferences atbalstu –, ka Komisija pienācīgi piedalās atklātās uzklausīšanas organizēšanā un ka uzklausīšanā tā ir pārstāvēta atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

b)

nodrošina – ja nepieciešams, ar Komiteju priekšsēdētāju konferences atbalstu –, ka Komisija pienācīgi piedalās atklātās uzklausīšanas organizēšanā un ka uzklausīšanā tā ir pārstāvēta atbilstošā līmenī.

| 3. | Par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs sasauc atklāto uzklausīšanu piemērotā dienā triju mēnešu laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu. |
| --- | --- |

3.

Par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs sasauc atklāto uzklausīšanu piemērotā dienā triju mēnešu laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu.

| 4. | Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja organizē atklātu uzklausīšanu Parlamentā – attiecīgā gadījumā kopā ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, kam varētu būt vēlme piedalīties. Tā var uzaicināt piedalīties citas ieinteresētās personas.
  Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja uzaicina organizatoru pārstāvju grupu, kurā ir arī vismaz viena Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētā kontaktpersona, uzklausīšanā iepazīstināt ar iniciatīvu. |
| --- | --- |

4.

Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja organizē atklātu uzklausīšanu Parlamentā – attiecīgā gadījumā kopā ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, kam varētu būt vēlme piedalīties. Tā var uzaicināt piedalīties citas ieinteresētās personas.

Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja uzaicina organizatoru pārstāvju grupu, kurā ir arī vismaz viena Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētā kontaktpersona, uzklausīšanā iepazīstināt ar iniciatīvu.

| 5. | Prezidijs saskaņā ar kārtību, kāda panākta, vienojoties ar Komisiju, pieņem noteikumus par radīto izdevumu atmaksāšanu. |
| --- | --- |

5.

Prezidijs saskaņā ar kārtību, kāda panākta, vienojoties ar Komisiju, pieņem noteikumus par radīto izdevumu atmaksāšanu.

| 6. | Parlamenta priekšsēdētājs un Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs var deleģēt savas šajā pantā noteiktās pilnvaras attiecīgi Parlamenta priekšsēdētāja vietniekam un citas komitejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

6.

Parlamenta priekšsēdētājs un Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs var deleģēt savas šajā pantā noteiktās pilnvaras attiecīgi Parlamenta priekšsēdētāja vietniekam un citas komitejas priekšsēdētājam.

| 7. | Ja ir izpildīti 57. un 58. pantā paredzētie nosacījumi, šos noteikumus pēc analoģijas piemēro arī citām komitejām. Piemēro arī 210. un 211. pantu.
  Reglamenta 25. panta 9. punktu atklātām uzklausīšanām par pilsoņu iniciatīvām nepiemēro. |
| --- | --- |

7.

Ja ir izpildīti 57. un 58. pantā paredzētie nosacījumi, šos noteikumus pēc analoģijas piemēro arī citām komitejām. Piemēro arī 210. un 211. pantu.

Reglamenta 25. panta 9. punktu atklātām uzklausīšanām par pilsoņu iniciatīvām nepiemēro.

| 8. | Parlaments nākamajā sesijā pēc atklātās uzklausīšanas rīko debates par pilsoņu iniciatīvu, kas publicēta attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un, iekļaujot debates savā darba kārtībā, lemj par to, vai debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija. Parlaments nevar nolemt, ka debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par identisku vai līdzīgu tematu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neierosina darīt citādi. Ja Parlaments nolemj debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju, atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Pēc analoģijas piemēro 132. panta 3. līdz 8. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem. |
| --- | --- |

8.

Parlaments nākamajā sesijā pēc atklātās uzklausīšanas rīko debates par pilsoņu iniciatīvu, kas publicēta attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un, iekļaujot debates savā darba kārtībā, lemj par to, vai debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija. Parlaments nevar nolemt, ka debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par identisku vai līdzīgu tematu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neierosina darīt citādi. Ja Parlaments nolemj debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju, atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Pēc analoģijas piemēro 132. panta 3. līdz 8. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem.

| 9. | Pēc Komisijas paziņojuma, kurā izklāstīti tās juridiskie un politiskie secinājumi par konkrētu pilsoņu iniciatīvu, Parlaments novērtē pasākumus, ko Komisija veikusi šāda paziņojuma rezultātā. Ja Komisija neiesniedz atbilstošu priekšlikumu par pilsoņu iniciatīvu, par jautājumu atbildīgā komiteja var rīkot uzklausīšanu, apspriežoties ar pilsoņu iniciatīvas organizatoriem. Turklāt Parlaments var pieņemt lēmumu par to, vai tiks rīkotas plenārsēdes debates un vai šo debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija. Pēc analoģijas piemēro procedūru, kas izklāstīta 211. panta 8. punktā. Parlaments var arī nolemt izmantot tiesības, kas tam piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, tādējādi aktivizējot 47. pantā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

9.

Pēc Komisijas paziņojuma, kurā izklāstīti tās juridiskie un politiskie secinājumi par konkrētu pilsoņu iniciatīvu, Parlaments novērtē pasākumus, ko Komisija veikusi šāda paziņojuma rezultātā. Ja Komisija neiesniedz atbilstošu priekšlikumu par pilsoņu iniciatīvu, par jautājumu atbildīgā komiteja var rīkot uzklausīšanu, apspriežoties ar pilsoņu iniciatīvas organizatoriem. Turklāt Parlaments var pieņemt lēmumu par to, vai tiks rīkotas plenārsēdes debates un vai šo debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija. Pēc analoģijas piemēro procedūru, kas izklāstīta 211. panta 8. punktā. Parlaments var arī nolemt izmantot tiesības, kas tam piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, tādējādi aktivizējot 47. pantā paredzēto procedūru.

2. NODAĻA

2. NODAĻA

Parlamentu sadarbības delegācijas

Parlamentu sadarbības delegācijas

223. pants

223. pants

Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi

Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi

| 1. | Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus ieceļ politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku. |
| --- | --- |

1.

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus ieceļ politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku.

| 2. | Politiskās grupas pēc iespējas nodrošina dalībvalstu, politisko uzskatu un dzimumu taisnīgu pārstāvību. Nav pieļaujams, ka vairāk nekā vienai trešdaļai delegācijas locekļu ir viena un tā pati valsts piederība. Pēc analoģijas piemēro 209. pantu. |
| --- | --- |

2.

Politiskās grupas pēc iespējas nodrošina dalībvalstu, politisko uzskatu un dzimumu taisnīgu pārstāvību. Nav pieļaujams, ka vairāk nekā vienai trešdaļai delegācijas locekļu ir viena un tā pati valsts piederība. Pēc analoģijas piemēro 209. pantu.

| 3. | Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 213. pantu. |
| --- | --- |

3.

Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 213. pantu.

| 4. | Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt. |
| --- | --- |

4.

Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt.

| 5. | Pēc Delegāciju priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

5.

Pēc Delegāciju priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

| 6. | Delegācijas vadītājs iesniedz par ārlietām un drošības jautājumiem atbildīgajai komitejai ziņojumu par delegācijas darbību. |
| --- | --- |

6.

Delegācijas vadītājs iesniedz par ārlietām un drošības jautājumiem atbildīgajai komitejai ziņojumu par delegācijas darbību.

| 7. | Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam. |
| --- | --- |

7.

Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam.

224. pants

224. pants

Apvienotās parlamentārās komitejas

Apvienotās parlamentārās komitejas

| 1. | Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām Savienība ir uzsākusi pievienošanās sarunas.
  Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām Savienība ir uzsākusi pievienošanās sarunas.

Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem.

| 2. | Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

2.

Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar trešām valstīm.

| 3. | Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju. |
| --- | --- |

3.

Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju.

| 4. | Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta Prezidijam un iesaistītā trešās valsts parlamenta attiecīgajai struktūrai. |
| --- | --- |

4.

Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta Prezidijam un iesaistītā trešās valsts parlamenta attiecīgajai struktūrai.

| 5. | Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu iecelšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām. |
| --- | --- |

5.

Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu iecelšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām.

225. pants

225. pants

Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

| 1. | Parlamenta struktūrvienības, it īpaši tā komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta struktūrvienības, it īpaši tā komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu.

| 2. | Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka minētās sadarbības kārtību. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka minētās sadarbības kārtību.

IX SADAĻA

LŪGUMRAKSTI

LŪGUMRAKSTI

226. pants

226. pants

Tiesības iesniegt lūgumrakstus

Tiesības iesniegt lūgumrakstus

| 1. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 227. pantu ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 227. pantu ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu.

| 2. | Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds un pastāvīgā adrese. |
| --- | --- |

2.

Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds un pastāvīgā adrese.

| 3. | Parlamentam iesniegtus iesniegumus, kas acīmredzami nav paredzēti kā lūgumraksti, nereģistrē kā lūgumrakstus; tā vietā tos nekavējoties nosūta attiecīgajam dienestam tālākai apstrādei. |
| --- | --- |

3.

Parlamentam iesniegtus iesniegumus, kas acīmredzami nav paredzēti kā lūgumraksti, nereģistrē kā lūgumrakstus; tā vietā tos nekavējoties nosūta attiecīgajam dienestam tālākai apstrādei.

| 4. | Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.
  Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu. |
| --- | --- |

4.

Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.

Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu.

| 5. | Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu parakstu lūgumrakstā.
  Ja visi lūgumraksta iesniedzēji atsauc savus parakstus, lūgumraksts vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

5.

Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu parakstu lūgumrakstā.

Ja visi lūgumraksta iesniedzēji atsauc savus parakstus, lūgumraksts vairs nav spēkā.

| 6. | Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.
  Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums.
  Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas valodas, kam saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu konstitucionālo kārtību visā teritorijā vai tās daļā ir piešķirts oficiāls statuss. |
| --- | --- |

6.

Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums.

Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas valodas, kam saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu konstitucionālo kārtību visā teritorijā vai tās daļā ir piešķirts oficiāls statuss.

| 7. | Lūgumrakstus var iesniegt pa pastu vai Parlamenta tīmekļa vietnes Lūgumrakstu portālā, kurā lūgumraksta iesniedzējam sniegti norādījumi par lūgumraksta noformējumu atbilstīgi 1. un 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

7.

Lūgumrakstus var iesniegt pa pastu vai Parlamenta tīmekļa vietnes Lūgumrakstu portālā, kurā lūgumraksta iesniedzējam sniegti norādījumi par lūgumraksta noformējumu atbilstīgi 1. un 2. punkta prasībām.

| 8. | Ja par līdzīgu jautājumu ir iesniegti vairāki lūgumraksti, tos var izskatīt kopā. |
| --- | --- |

8.

Ja par līdzīgu jautājumu ir iesniegti vairāki lūgumraksti, tos var izskatīt kopā.

| 9. | Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem. Lūgumrakstus, kas šiem nosacījumiem neatbilst, nodod arhīvā, un lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus. |
| --- | --- |

9.

Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem. Lūgumrakstus, kas šiem nosacījumiem neatbilst, nodod arhīvā, un lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus.

| 10. | Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu.
  Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar noteikumu, ka to pieprasa vismaz trešā daļa komitejas locekļu. |
| --- | --- |

10.

Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu.

Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar noteikumu, ka to pieprasa vismaz trešā daļa komitejas locekļu.

| 11. | Lūgumrakstus, kuri atzīti par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus. |
| --- | --- |

11.

Lūgumrakstus, kuri atzīti par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus.

| 12. | Lūgumraksti pēc reģistrācijas kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja, citu iespējamo lūgumraksta parakstītāju un atbalstītāju vārdus un lūgumraksta saturu. Par to attiecīgi informē lūgumraksta iesniedzēju un citus lūgumraksta parakstītājus un atbalstītājus. |
| --- | --- |

12.

Lūgumraksti pēc reģistrācijas kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja, citu iespējamo lūgumraksta parakstītāju un atbalstītāju vārdus un lūgumraksta saturu. Par to attiecīgi informē lūgumraksta iesniedzēju un citus lūgumraksta parakstītājus un atbalstītājus.

| 13. | Neatkarīgi no 12. punkta lūgumraksta iesniedzējs, cits lūgumraksta parakstītājs vai atbalstītājs var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlaments ņem vērā šo pieprasījumu.
  Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem. |
| --- | --- |

13.

Neatkarīgi no 12. punkta lūgumraksta iesniedzējs, cits lūgumraksta parakstītājs vai atbalstītājs var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlaments ņem vērā šo pieprasījumu.

Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem.

| 14. | Lai aizsargātu trešo personu tiesības, Parlaments var pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgās trešās personas pieprasījuma anonimizēt lūgumrakstu un/vai citus tajā ietvertos datus, ja tas uzskata to par vajadzīgu. |
| --- | --- |

14.

Lai aizsargātu trešo personu tiesības, Parlaments var pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgās trešās personas pieprasījuma anonimizēt lūgumrakstu un/vai citus tajā ietvertos datus, ja tas uzskata to par vajadzīgu.

| 15. | Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu. Komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt. |
| --- | --- |

15.

Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu. Komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt.

227. pants

227. pants

Lūgumrakstu izskatīšana

Lūgumrakstu izskatīšana

| 1. | Par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem. |
| --- | --- |

1.

Par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem.

| 2. | Komiteja var nolemt iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu, ja vien Komiteju priekšsēdētāju konference tiek iepriekš informēta un Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo rezolūcijas priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā. Priekšsēdētāju konference var ierosināt piemērot 160. pantu; pretējā gadījumā par minētajiem rezolūcijas priekšlikumiem balso, nerīkojot debates. |
| --- | --- |

2.

Komiteja var nolemt iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu, ja vien Komiteju priekšsēdētāju konference tiek iepriekš informēta un Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo rezolūcijas priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā. Priekšsēdētāju konference var ierosināt piemērot 160. pantu; pretējā gadījumā par minētajiem rezolūcijas priekšlikumiem balso, nerīkojot debates.

| 3. | Ja komiteja attiecībā uz pieņemamu lūgumrakstu ir paredzējusi saskaņā ar 54. panta 1. punktu sagatavot patstāvīgo ziņojumu jo īpaši saistībā ar Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai ierosinātajām izmaiņām spēkā esošajos tiesību aktos, par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 56. un 57. pantu. Komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā, ja minētie ierosinājumi attiecas uz Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja komiteja nepieņem šādus ierosinājumus, par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam. |
| --- | --- |

3.

Ja komiteja attiecībā uz pieņemamu lūgumrakstu ir paredzējusi saskaņā ar 54. panta 1. punktu sagatavot patstāvīgo ziņojumu jo īpaši saistībā ar Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai ierosinātajām izmaiņām spēkā esošajos tiesību aktos, par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 56. un 57. pantu. Komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā, ja minētie ierosinājumi attiecas uz Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja komiteja nepieņem šādus ierosinājumus, par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam.

| 4. | Parakstītāji var izteikt vai atsaukt atbalstu pieņemamam lūgumrakstam Lūgumrakstu portālā. Minētais portāls ir pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

4.

Parakstītāji var izteikt vai atsaukt atbalstu pieņemamam lūgumrakstam Lūgumrakstu portālā. Minētais portāls ir pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē.

| 5. | Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs. |
| --- | --- |

5.

Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs.

| 6. | Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina to rīkoties vai sniegt atbildi. |
| --- | --- |

6.

Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina to rīkoties vai sniegt atbildi.

| 7. | Komiteja katru gadu ziņo Parlamentam par apspriežu rezultātiem un attiecīgā gadījumā par pasākumiem, ko Padome vai Komisija veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem.
  Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta, ar komitejas lēmumu to paziņo par slēgtu. |
| --- | --- |

7.

Komiteja katru gadu ziņo Parlamentam par apspriežu rezultātiem un attiecīgā gadījumā par pasākumiem, ko Padome vai Komisija veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem.

Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta, ar komitejas lēmumu to paziņo par slēgtu.

| 8. | Lūgumraksta iesniedzējam paziņo visus attiecīgos komitejas pieņemtos lēmumus un šo lēmumu pamatojumus. |
| --- | --- |

8.

Lūgumraksta iesniedzējam paziņo visus attiecīgos komitejas pieņemtos lēmumus un šo lēmumu pamatojumus.

| 9. | Ar komitejas lēmumu lūgumrakstu var izskatīt atkārtoti, ja tai ir iesniegti ar lūgumrakstu saistīti būtiski jauni fakti un ja to pieprasa lūgumraksta iesniedzējs. |
| --- | --- |

9.

Ar komitejas lēmumu lūgumrakstu var izskatīt atkārtoti, ja tai ir iesniegti ar lūgumrakstu saistīti būtiski jauni fakti un ja to pieprasa lūgumraksta iesniedzējs.

| 10. | Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu pieņem pamatnostādnes lūgumrakstu izskatīšanai saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

10.

Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu pieņem pamatnostādnes lūgumrakstu izskatīšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

228. pants

228. pants

Faktu konstatēšanas braucieni

Faktu konstatēšanas braucieni

| 1. | Izskatot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu konstatēšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksti, kuri atzīti par pieņemamiem un kuri jau ir apspriesti komitejā. Parasti faktu konstatēšanas braucieni ir saistīti ar jautājumiem, kas izvirzīti vairākos lūgumrakstos. Piemēro Prezidija noteikumus, kas reglamentē komiteju delegācijas Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.

Izskatot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu konstatēšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksti, kuri atzīti par pieņemamiem un kuri jau ir apspriesti komitejā. Parasti faktu konstatēšanas braucieni ir saistīti ar jautājumiem, kas izvirzīti vairākos lūgumrakstos. Piemēro Prezidija noteikumus, kas reglamentē komiteju delegācijas Eiropas Savienībā.

| 2. | Delegācijā neiekļauj deputātus, kuri ievēlēti galamērķa dalībvalstī. Tiem var ļaut pievienoties faktu konstatēšanas brauciena delegācijai pēc savas iniciatīvas (ex officio). |
| --- | --- |

2.

Delegācijā neiekļauj deputātus, kuri ievēlēti galamērķa dalībvalstī. Tiem var ļaut pievienoties faktu konstatēšanas brauciena delegācijai pēc savas iniciatīvas (ex officio

| 3. | Pēc katra brauciena delegācijas oficiālie locekļi sagatavo ziņojumu. Delegācijas vadītājs koordinē ziņojuma sagatavošanu un cenšas panākt visu oficiālo locekļu vienprātību par tā saturu. Ja vienprātība netiek panākta, ziņojumā izklāsta atšķirīgos novērtējumus.
  Locekļi, kuri delegācijā piedalās pēc savas iniciatīvas (ex officio), nepiedalās ziņojuma sagatavošanā. |
| --- | --- |

3.

Pēc katra brauciena delegācijas oficiālie locekļi sagatavo ziņojumu. Delegācijas vadītājs koordinē ziņojuma sagatavošanu un cenšas panākt visu oficiālo locekļu vienprātību par tā saturu. Ja vienprātība netiek panākta, ziņojumā izklāsta atšķirīgos novērtējumus.

Locekļi, kuri delegācijā piedalās pēc savas iniciatīvas (ex officio), nepiedalās ziņojuma sagatavošanā.

ex officio

| 4. | Ziņojumu par faktu konstatēšanas braucienu, tostarp iespējamos ieteikumus, iesniedz komitejai. Deputāti var iesniegt grozījumus ieteikumiem, bet ne ziņojuma daļām attiecībā uz delegācijas konstatētajiem faktiem.
  Komiteja vispirms balso par ieteikumu grozījumiem, ja tādi ir, un tad par brauciena ziņojumu kopumā.
  Ja brauciena ziņojums tiek apstiprināts, to nosūta Parlamenta priekšsēdētājam informācijai. |
| --- | --- |

4.

Ziņojumu par faktu konstatēšanas braucienu, tostarp iespējamos ieteikumus, iesniedz komitejai. Deputāti var iesniegt grozījumus ieteikumiem, bet ne ziņojuma daļām attiecībā uz delegācijas konstatētajiem faktiem.

Komiteja vispirms balso par ieteikumu grozījumiem, ja tādi ir, un tad par brauciena ziņojumu kopumā.

Ja brauciena ziņojums tiek apstiprināts, to nosūta Parlamenta priekšsēdētājam informācijai.

229. pants

229. pants

Lūgumrakstu publiskums

Lūgumrakstu publiskums

| 1. | Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 226. panta 9. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā. |
| --- | --- |

1.

Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 226. panta 9. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā.

| 2. | Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus publisko Lūgumrakstu portālā, kas ir pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

2.

Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus publisko Lūgumrakstu portālā, kas ir pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē.

230. pants

230. pants

Pilsoņu iniciatīva

Pilsoņu iniciatīva

| 1. | Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un atbilstoši Regulai (ES) Nr. 211/2011 ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un atbilstoši Regulai (ES) Nr. 211/2011 ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem.

| 2. | Pilsoņu iniciatīvu priekšlikumus, kuri reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, taču kurus Komisijai saskaņā ar minētās regulas 9. pantu nav iespējams iesniegt tāpēc, ka nav ievērots attiecīgo paredzēto procedūru un nosacījumu kopums, var izskatīt par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja, ja tā uzskata, ka iniciatīvas tālāka virzība ir lietderīga. Pēc analoģijas piemēro 226., 227., 228. un 229. pantu. |
| --- | --- |

2.

Pilsoņu iniciatīvu priekšlikumus, kuri reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, taču kurus Komisijai saskaņā ar minētās regulas 9. pantu nav iespējams iesniegt tāpēc, ka nav ievērots attiecīgo paredzēto procedūru un nosacījumu kopums, var izskatīt par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja, ja tā uzskata, ka iniciatīvas tālāka virzība ir lietderīga. Pēc analoģijas piemēro 226., 227., 228. un 229. pantu.

X SADAĻA

OMBUDS

OMBUDS

231. pants

231. pants

Ombuda ievēlēšana

Ombuda ievēlēšana

| 1. | Katra Parlamenta sasaukuma sākumā vai ombuda nāves, atkāpšanās no amata vai atlaišanas gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

1.

Katra Parlamenta sasaukuma sākumā vai ombuda nāves, atkāpšanās no amata vai atlaišanas gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| 2. | Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.
  Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.
  Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām, kuras noteiktas 6. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta Lēmumā 94/262/EEK, EK, Euratom (53). |
| --- | --- |

2.

Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.

Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.

Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām, kuras noteiktas 6. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta Lēmumā 94/262/EEK, EK, Euratom (53).

53

| 3. | Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai. Laikus publicē pilnīgu to deputātu sarakstu, kuri izteikuši atbalstu izvirzītajām kandidatūrām. |
| --- | --- |

3.

Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai. Laikus publicē pilnīgu to deputātu sarakstu, kuri izteikuši atbalstu izvirzītajām kandidatūrām.

| 4. | Atbildīgā komiteja var prasīt kandidātu uzklausīšanu. Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti. |
| --- | --- |

4.

Atbildīgā komiteja var prasīt kandidātu uzklausīšanu. Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti.

| 5. | Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai. |
| --- | --- |

5.

Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai.

| 6. | Ombudu ievēlē ar nodoto balsu vairākumu.
  Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.
  Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu. |
| --- | --- |

6.

Ombudu ievēlē ar nodoto balsu vairākumu.

Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.

Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

| 7. | Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem. |
| --- | --- |

7.

Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

| 8. | Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata. |
| --- | --- |

8.

Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata.

232. pants

232. pants

Ombuda darbība

Ombuda darbība

| 1. | Atbildīgā komiteja izskata administratīvas kļūmes, par kurām ombuds to informējis saskaņā ar Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom 3. panta 6. un 7. punktu, pēc kā tā var nolemt sagatavot ziņojumu saskaņā ar 54. pantu.
  Atbildīgā komiteja izskata ziņojumu, ko ombuds sniedz katras gadskārtējās sesijas beigās par veikto izmeklēšanu rezultātiem saskaņā ar Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom 3. panta 8. punktu. Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ja tā uzskata, ka Parlamentam ir jāpieņem nostāja saistībā ar jebkādu minētā ziņojuma aspektu. |
| --- | --- |

1.

Atbildīgā komiteja izskata administratīvas kļūmes, par kurām ombuds to informējis saskaņā ar Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom 3. panta 6. un 7. punktu, pēc kā tā var nolemt sagatavot ziņojumu saskaņā ar 54. pantu.

Atbildīgā komiteja izskata ziņojumu, ko ombuds sniedz katras gadskārtējās sesijas beigās par veikto izmeklēšanu rezultātiem saskaņā ar Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom 3. panta 8. punktu. Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ja tā uzskata, ka Parlamentam ir jāpieņem nostāja saistībā ar jebkādu minētā ziņojuma aspektu.

| 2. | Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa. |
| --- | --- |

2.

Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa.

233. pants

233. pants

Ombuda atlaišana

Ombuda atlaišana

| 1. | Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu. Ja par šādu pieprasījumu atlaist no amata ir balsots divu iepriekšējo mēnešu laikā, jaunu pieprasījumu var iesniegt tikai vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu. |
| --- | --- |

1.

Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu. Ja par šādu pieprasījumu atlaist no amata ir balsots divu iepriekšējo mēnešu laikā, jaunu pieprasījumu var iesniegt tikai vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu.

| 2. | Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti. |
| --- | --- |

2.

Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti.

| 3. | Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem. |
| --- | --- |

3.

Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

| 4. | Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.
  Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc. |
| --- | --- |

4.

Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.

Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc.

XI SADAĻA

PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS

PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS

234. pants

234. pants

Parlamenta ģenerālsekretariāts

Parlamenta ģenerālsekretariāts

| 1. | Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.
  Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti. |
| --- | --- |

1.

Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.

Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti.

| 2. | Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs.

| 3. | Prezidijs sagatavo Parlamenta ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.
  Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs sagatavo Parlamenta ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.

Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes.

XII SADAĻA

PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS POLITISKAJĀM PARTIJĀM UN EIROPAS POLITISKAJIEM FONDIEM

PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS POLITISKAJĀM PARTIJĀM UN EIROPAS POLITISKAJIEM FONDIEM

235. pants

235. pants

Pilnvaras un pienākumi saistībā ar Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem
   (54)

Pilnvaras un pienākumi saistībā ar Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem

54

| 1. | Ja saskaņā ar Finanšu regulas 65. panta 1. punktu Parlaments nolemj paturēt tiesības atļaut izdevumus, tas rīkojas ar Prezidija starpniecību.
  Uz šā pamata Prezidijs ir kompetents pieņemt lēmumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (55) 17., 18. un 24. pantu, 27. panta 3. punktu un 30. pantu.
  Prezidija individuālos lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, Parlamenta priekšsēdētājs paraksta tā vārdā un dara zināmu pieteikuma iesniedzējam vai labuma guvējam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. pantu. Individuālos lēmumos norāda to pieņemšanas pamatojumu saskaņā ar minētā Līguma 296. panta otro daļu.
  Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci. |
| --- | --- |

1.

Ja saskaņā ar Finanšu regulas 65. panta 1. punktu Parlaments nolemj paturēt tiesības atļaut izdevumus, tas rīkojas ar Prezidija starpniecību.

Uz šā pamata Prezidijs ir kompetents pieņemt lēmumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (55) 17., 18. un 24. pantu, 27. panta 3. punktu un 30. pantu.

55

Prezidija individuālos lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, Parlamenta priekšsēdētājs paraksta tā vārdā un dara zināmu pieteikuma iesniedzējam vai labuma guvējam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. pantu. Individuālos lēmumos norāda to pieņemšanas pamatojumu saskaņā ar minētā Līguma 296. panta otro daļu.

Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci.

| 2. | Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par lēmumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punktu pieprasīt Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei pārbaudīt, vai reģistrēta Eiropas politiskā partija vai reģistrēts Eiropas politiskais fonds ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus. |
| --- | --- |

2.

Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par lēmumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punktu pieprasīt Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei pārbaudīt, vai reģistrēta Eiropas politiskā partija vai reģistrēts Eiropas politiskais fonds ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus.

| 3. | Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punkta pirmo daļu vismaz 50 pilsoņu grupa var iesniegt argumentētu pieprasījumu, aicinot Parlamentu pieprasīt šā panta 2. punktā minēto pārbaudi. Deputāti minēto argumentēto pieprasījumu nevar uzsākt vai parakstīt. Tajā ir būtiski faktiskie pierādījumi, kas apliecina, ka attiecīgā Eiropas politiskā partija vai attiecīgais Eiropas politiskais fonds neatbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem.
  Parlamenta priekšsēdētājs pieņemamos pilsoņu grupu pieprasījumus nosūta komitejai, kas ir atbildīga par turpmāku izskatīšanu.
  Pēc minētās izskatīšanas, kurai jānotiek četru mēnešu laikā pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis atbildīgajai komitejai pieprasījumu, tā, pieņemot lēmumu ar tās locekļu balsu vairākumu, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, var iesniegt priekšlikumu veikt turpmākus pasākumus saistībā ar pieprasījumu un par to informē Parlamenta priekšsēdētāju.
  Pilsoņu grupu informē par komitejas izskatīšanas iznākumu.
  Saņemot komitejas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pieprasījumu Parlamentam.
  Pēc šāda paziņojuma Parlaments ar nodoto balsu vairākumu lemj par to, vai iesniegt pieprasījumu Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei.
  Komiteja pieņem pamatnostādnes par šādu pilsoņu grupu pieprasījumu apstrādi. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punkta pirmo daļu vismaz 50 pilsoņu grupa var iesniegt argumentētu pieprasījumu, aicinot Parlamentu pieprasīt šā panta 2. punktā minēto pārbaudi. Deputāti minēto argumentēto pieprasījumu nevar uzsākt vai parakstīt. Tajā ir būtiski faktiskie pierādījumi, kas apliecina, ka attiecīgā Eiropas politiskā partija vai attiecīgais Eiropas politiskais fonds neatbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

Parlamenta priekšsēdētājs pieņemamos pilsoņu grupu pieprasījumus nosūta komitejai, kas ir atbildīga par turpmāku izskatīšanu.

Pēc minētās izskatīšanas, kurai jānotiek četru mēnešu laikā pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis atbildīgajai komitejai pieprasījumu, tā, pieņemot lēmumu ar tās locekļu balsu vairākumu, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, var iesniegt priekšlikumu veikt turpmākus pasākumus saistībā ar pieprasījumu un par to informē Parlamenta priekšsēdētāju.

Pilsoņu grupu informē par komitejas izskatīšanas iznākumu.

Saņemot komitejas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pieprasījumu Parlamentam.

Pēc šāda paziņojuma Parlaments ar nodoto balsu vairākumu lemj par to, vai iesniegt pieprasījumu Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei.

Komiteja pieņem pamatnostādnes par šādu pilsoņu grupu pieprasījumu apstrādi.

| 4. | Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par priekšlikumu argumentētam lēmumam iebilst saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 4. punktu pret Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politisko fonda reģistrāciju trīs mēnešu laikā pēc lēmuma paziņošanas
  Atbildīgā komiteja iesniedz argumentēta lēmuma priekšlikumu. Ja minētais priekšlikums tiek noraidīts, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. |
| --- | --- |

4.

Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par priekšlikumu argumentētam lēmumam iebilst saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 4. punktu pret Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes lēmumu anulēt Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politisko fonda reģistrāciju trīs mēnešu laikā pēc lēmuma paziņošanas

Atbildīgā komiteja iesniedz argumentēta lēmuma priekšlikumu. Ja minētais priekšlikums tiek noraidīts, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

| 5. | Priekšsēdētāju konference, pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu, ieceļ divus neatkarīgu ievērojamu personu komitejas locekļus atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 11. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

5.

Priekšsēdētāju konference, pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu, ieceļ divus neatkarīgu ievērojamu personu komitejas locekļus atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 11. panta 1. punktam.

XIII SADAĻA

REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA

REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA

236. pants

236. pants

Reglamenta piemērošana

Reglamenta piemērošana

| 1. | Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas. |
| --- | --- |

1.

Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas.

| 2. | Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 237. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 237. pantā noteikto procedūru.

| 3. | Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā. |
| --- | --- |

3.

Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā.

| 4. | Ja kāda politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem 24 stundu laikā pēc to paziņošanas, jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā. |
| --- | --- |

4.

Ja kāda politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem 24 stundu laikā pēc to paziņošanas, jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā.

| 5. | Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu. |
| --- | --- |

5.

Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu.

| 6. | Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai. |
| --- | --- |

6.

Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai.

| 7. | Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus. |
| --- | --- |

7.

Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus.

| 8. | Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits mainās, it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās. |
| --- | --- |

8.

Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits mainās, it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās.

237. pants

237. pants

Reglamenta grozīšana

Reglamenta grozīšana

| 1. | Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.
  Atbildīgā komiteja tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.
  Piemērojot 180., 181. un 183. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “juridiski saistoša akta priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.

Atbildīgā komiteja tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.

Piemērojot 180., 181. un 183. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “juridiski saistoša akta priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem.

| 2. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu grozījumus spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu grozījumus spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

| 3. | Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

3.

Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai.

XIV SADAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

DAŽĀDI NOTEIKUMI

238. pants

238. pants

Eiropas Savienības simboli

Eiropas Savienības simboli

| 1. | Parlaments atzīst un atbalsta šādus Eiropas Savienības simbolus:






  — | karogu ar divpadsmit zeltainu zvaigžņu apli uz zila pamata, |
| --- | --- | --- |

1.

Parlaments atzīst un atbalsta šādus Eiropas Savienības simbolus:

—

karogu ar divpadsmit zeltainu zvaigžņu apli uz zila pamata,

| — | himnu, kuras pamatā ir “Oda priekam” no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas, |
| --- | --- |

—

himnu, kuras pamatā ir “Oda priekam” no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas,

| — | devīzi “Vienoti daudzveidībā”. |
| --- | --- |

—

devīzi “Vienoti daudzveidībā”.

| 2. | Parlaments 9. maijā svin Eiropas dienu. |
| --- | --- |

2.

Parlaments 9. maijā svin Eiropas dienu.

| 3. | Karogu izkar visās Parlamenta telpās un oficiālos gadījumos. Karogu izmanto visās Parlamenta sanāksmju telpās. |
| --- | --- |

3.

Karogu izkar visās Parlamenta telpās un oficiālos gadījumos. Karogu izmanto visās Parlamenta sanāksmju telpās.

| 4. | Himnu atskaņo katras Parlamenta sesijas atklāšanā un citās svinīgās sēdēs, jo īpaši, lai sveiktu valsts vai valdības vadītājus, vai pēc paplašināšanās sveicot deputātus no jaunajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.

Himnu atskaņo katras Parlamenta sesijas atklāšanā un citās svinīgās sēdēs, jo īpaši, lai sveiktu valsts vai valdības vadītājus, vai pēc paplašināšanās sveicot deputātus no jaunajām dalībvalstīm.

| 5. | Devīzi izvieto uz Parlamenta oficiālajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

5.

Devīzi izvieto uz Parlamenta oficiālajiem dokumentiem.

| 6. | Prezidijs izskata turpmāku simbolu lietošanu Parlamentā. Prezidijs nosaka sīki izstrādātus noteikumus šī panta īstenošanai. |
| --- | --- |

6.

Prezidijs izskata turpmāku simbolu lietošanu Parlamentā. Prezidijs nosaka sīki izstrādātus noteikumus šī panta īstenošanai.

239. pants

239. pants

Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana

Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana

Prezidijs pieņem dzimumu līdztiesības rīcības plānu, kura mērķis ir integrēt dzimumperspektīvu visās Parlamenta darbībās – visos līmeņos un posmos. Dzimumu līdztiesības rīcības plānu uzrauga divreiz gadā un pārskata vismaz reizi piecos gados.

240. pants

240. pants

Neizskatīti jautājumi

Neizskatīti jautājumi

Pēdējās sesijas beigās pirms vēlēšanām visus Parlamentā neizskatītos jautājumus pasludina par spēku zaudējušiem, ievērojot šī panta otrās daļas noteikumus.

Katra sasaukuma sākumā Priekšsēdētāju konference lemj par parlamentāro komiteju un citu iestāžu pamatotiem pieprasījumiem attiecībā uz neizskatīto jautājumu izskatīšanas atsākšanu vai turpināšanu.

Šie noteikumi neattiecas uz lūgumrakstiem, pilsoņu iniciatīvām un tekstiem, par kuriem nav jāpieņem lēmums.

241. pants

241. pants

Kļūdu labojumi

Kļūdu labojumi

| 1. | Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu.

| 2. | Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms pirmajā punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem. |
| --- | --- |

2.

Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms pirmajā punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem.

| 3. | Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā.

| 4. | Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne vēlāk kā 24 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru. |
| --- | --- |

4.

Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne vēlāk kā 24 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.

| 5. | Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro 79. pantu. |
| --- | --- |

5.

Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro 79. pantu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 20. novembra Iestāžu nolīgums par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (OV C 298, 30.11.2002., 1. lpp.).

2

2010. gada 20. oktobra Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.).

2014. gada 12. marta Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā Eiropas Parlamentam nosūta un kā tas apstrādā Padomes rīcībā esošu klasificētu informāciju par jautājumiem, kas nav kopējās ārpolitikas un drošības politikas darbības jomā (OV C 95, 1.4.2014., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta 2002. gada 23. oktobra lēmums par iestāžu nolīguma īstenošanu attiecībā uz Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (OV C 298, 30.11.2002., 4. lpp.).

3

Prezidija 2013. gada 15. aprīļa lēmums attiecībā uz noteikumiem par rīcību ar konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentā (OV C 96, 1.4.2014., 1. lpp.).

(4)  Sk. II pielikumu.

4

(5)  Sk. I pielikumu.

5

(6)  
  2014. gada 16. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju par Pārredzamības reģistra izveidi organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.).

6

(7)  Parlamenta 1999. gada 18. novembra lēmums par noteikumiem, saskaņā ar kuriem rīko iekšēju izmeklēšanu saistībā ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu Kopienas interesēm kaitējošu nelegālu darbību novēršanu.

7

(8)  Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgums par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.).

8

OLAF

(9)  14. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 213. panta 3. punktu).

9

(10)  15. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 213. panta 3. punktu).

10

(11)  16. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 213. panta 3. punktu).

11

(12)  19. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 213. panta 3. punktu).

12

(13)  20. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 213. panta 3. punktu).

13

(14)  Sk. I pielikumu.

14

(15)  
  2010. gada 20. oktobra Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.).

15

(16)  
  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

16

(17)  Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu, 25. punkts.

17

(18)  Sk. Priekšsēdētāju konferences attiecīgo lēmumu.

18

(19)  Rīcības kodekss sarunu vešanai saistībā ar parasto likumdošanas procedūru.

19

(20)  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298., 26.10.2012., 1. lpp.).

21

(22)  Sk. V pielikumu.

22

(23)  
  1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgums par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.), 4. punkts.

23

(24)  
  2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.), 9. punkts.

24

(25)  Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.).

25

(26)  Reglamenta 112. panta 4. punktu svītros tiklīdz regulatīvā kontroles procedūra būs pilnībā dzēsta no visiem esošajiem tiesību aktiem.

26

(27)  Sk. VII pielikumu.

27

(28)  Sk. III pielikumu.

28

(29)  Sk. III pielikumu.

29

(30)  Pagarināts ar Parlamenta 2019. gada 12. marta lēmumu.

30

(31)  171. panta 2. punktu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 216. panta 4. punktu).

31

(32)  174. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

32

(33)  179. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

33

(34)  180. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

34

(35)  181. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

35

(36)  182. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

36

(37)  183. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

37

(38)  185. panta 1. punktu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

38

(39)  186. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

39

(40)  187. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

40

(41)  189. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

41

(42)  190. panta 3. un 4. punktu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

42

(43)  191. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

43

(44)  192. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

44

(45)  193. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

45

(46)  195. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

46

(47)  200. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

47

(48)  201. pantu pēc analoģijas piemēro komitejām (sk. 219. pantu).

48

(49)  204. panta 2., 3. un 5. punktu pēc analoģijas piemēro komitejām, ja tiek sagatavota stenogramma (sk. 216. panta 5. punktu).

49

(50)  Sk. VI pielikumu.

50

(51)  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.)

51

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu (OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.).

52

(53)  Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmums 94/262/EEK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.).

53

(54)  Reglamenta 235. pantu piemēro tikai Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 2. panta 3. un 4. punkta nozīmē.

54

(55)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.).

55

---

I PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTU RĪCĪBAS KODEKSS FINANSIĀLO INTEREŠU UN INTEREŠU KONFLIKTU JOMĀ

1. pants

Pamatprincipi

Veicot savus pienākumus, Eiropas Parlamenta deputāti:

| a) | ņem vērā turpmāk minētos vispārējos rīcības principus un rīkojas saskaņā ar tiem, proti, neitralitāte, integritāte, atklātība, rūpība, godīgums, atbildība un Parlamenta reputācijas ievērošana; |
| --- | --- |

a)

ņem vērā turpmāk minētos vispārējos rīcības principus un rīkojas saskaņā ar tiem, proti, neitralitāte, integritāte, atklātība, rūpība, godīgums, atbildība un Parlamenta reputācijas ievērošana;

| b) | rīkojas tikai atbilstoši vispārējām interesēm un nepanāk vai necenšas panākt nekādu tiešu vai netiešu finansiālu labumu vai jebkādu citu atlīdzību |
| --- | --- |

b)

rīkojas tikai atbilstoši vispārējām interesēm un nepanāk vai necenšas panākt nekādu tiešu vai netiešu finansiālu labumu vai jebkādu citu atlīdzību

2. pants

Galvenie deputātu pienākumi

Īstenojot savas pilnvaras, Eiropas Parlamenta deputāti:

| a) | neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā; |
| --- | --- |

a)

neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā;

| b) | neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu labumu skaidrā naudā vai natūrā vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret īpašu attieksmi deputāta darbā Parlamentā un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par kukuļošanu, korupciju vai nepamatotu ietekmēšanu; |
| --- | --- |

b)

neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu labumu skaidrā naudā vai natūrā vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret īpašu attieksmi deputāta darbā Parlamentā un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par kukuļošanu, korupciju vai nepamatotu ietekmēšanu;

| c) | neiesaistās apmaksātā profesionālā lobēšanā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

c)

neiesaistās apmaksātā profesionālā lobēšanā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanas procesu.

3. pants

Interešu konflikti

| 1. | Interešu konflikts ir, kad Eiropas Parlamenta deputātam ir kādas personiskas intereses, kas varētu viņu mudināt neatbilstoši veikt deputāta pienākumus. Interešu konflikta nav, kad deputāts gūst kādu labumu no tā, ka viņš pieder sabiedrībai kopumā vai kādai lielai personu kategorijai. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jebkurš deputāts, kas konstatē, ka viņš atrodas interešu konfliktā, nekavējoties saskaņā ar šā rīcības kodeksa principiem un noteikumiem rīkojas, lai interešu konfliktu novērstu. Ja deputāts nespēj interešu konfliktu novērst, viņš par to rakstiski ziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Neskaidrā situācijā deputāts var lūgt, lai konfidenciālu atzinumu sniedz Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos, kuras izveide noteikta 7. pantā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Neskarot 2. punktu, deputāti pirms uzstāšanās vai balsošanas plenārsēdē vai Parlamenta struktūrvienībās vai gadījumos, kad viņu kandidatūras ir izvirzītas referenta amatam, paziņo par jebkuru faktisko vai iespējamo interešu konfliktu saistībā ar izskatāmo jautājumu, ja šāds konflikts nepārprotami neizriet no informācijas, kas deklarēta saskaņā ar 4. pantu. Šādu paziņojumu rakstiski vai mutiski sniedz priekšsēdētājam attiecīgo parlamentāro debašu laikā. |
| --- | --- |

3.

4. pants

Deputātu deklarācija

| 1. | Lai nodrošinātu pārredzamību, Eiropas Parlamenta deputāti, būdami personiski atbildīgi, iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju pirms tās pirmās sesijas beigām, kura seko Eiropas Parlamenta vēlēšanām (vai sasaukuma darbības laikā 30 dienās pēc Parlamenta deputāta pienākumu izpildes sākšanas), un šajā nolūkā izmanto veidlapu, ko Prezidijs apstiprinājis saskaņā ar 9. pantu. Viņi informē Parlamenta priekšsēdētāju par visām viņu deklarāciju ietekmējošām izmaiņām līdz nākamā mēneša beigām pēc tam, kad tās notikušas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj turpmāk minēto informāciju, kurai jābūt precīzai:






  a) | deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs;

| b) | alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā; |
| --- | --- |

b)

alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā;

| c) | jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā; |
| --- | --- |

c)

jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā;

| d) | līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā; |
| --- | --- |

d)

līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā;

| e) | jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta (cita starpā literārā darbība, lekciju lasīšana vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums par visām deputāta gadījuma rakstura darbībām ārpus Parlamenta pārsniedz EUR 5 000; |
| --- | --- |

e)

jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta (cita starpā literārā darbība, lekciju lasīšana vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums par visām deputāta gadījuma rakstura darbībām ārpus Parlamenta pārsniedz EUR 5 000;

| f) | līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus; |
| --- | --- |

f)

līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus;

| g) | jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, norādot šīs trešās personas; |
| --- | --- |

g)

jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, norādot šīs trešās personas;

| h) | jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu. |
| --- | --- |

h)

jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu.

Attiecībā uz katru saskaņā ar pirmo daļu deklarējamo punktu deputāts attiecīgā gadījumā norāda, vai tas ir atalgots vai ne; attiecībā uz a), c), d), e) un f) punktiem deputāts arī norāda kādu no turpmāk minētajām ienākumu kategorijām:

| — | bez atalgojuma, |
| --- | --- |

—

bez atalgojuma,

| — | no EUR 1 līdz EUR 499 mēnesī, |
| --- | --- |

—

no EUR 1 līdz EUR 499 mēnesī,

| — | no EUR 500 līdz EUR 1 000 mēnesī, |
| --- | --- |

—

no EUR 500 līdz EUR 1 000 mēnesī,

| — | no EUR 1 001 līdz EUR 5 000 mēnesī, |
| --- | --- |

—

no EUR 1 001 līdz EUR 5 000 mēnesī,

| — | no EUR 5 001 līdz EUR 10 000 mēnesī, |
| --- | --- |

—

no EUR 5 001 līdz EUR 10 000 mēnesī,

| — | virs EUR 10 000 mēnesī, norādot tuvāko EUR 10 000 summu. |
| --- | --- |

—

virs EUR 10 000 mēnesī, norādot tuvāko EUR 10 000 summu.

Visus ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru punktu un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu, bet kas nav regulāri, aprēķina par katru gadu, dala ar divpadsmit un ierindo vienā no iepriekš minētajām kategorijām.

| 3. | Saskaņā ar šo pantu Parlamenta priekšsēdētājam sniegto informāciju publicē Parlamenta tīmekļa vietnē viegli pieejamā veidā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ja deputāts nav iesniedzis finansiālo interešu deklarāciju, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu, viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis un viņš nevar piedalīties iestāžu sarunās. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs saņem informāciju, kas viņam liek domāt, ka deputāta finansiālo interešu deklarācija ir būtiski nepareiza vai novecojusi, viņš var apspriesties ar 7. pantā paredzēto padomdevēju komiteju. Parlamenta priekšsēdētājs atbilstošā gadījumā pieprasa deputātam 10 dienu laikā izlabot deklarāciju. Prezidijs var pieņemt lēmumu, ar ko deputātiem, kuri neievēro priekšsēdētāja prasību veikt labojumus, piemēro 4. punktu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Referenti var sava ziņojuma paskaidrojumā brīvprātīgi norādīt ārējās ieinteresētās personas, ar kurām viņi ir apspriedušies jautājumos, kas attiecas uz ziņojuma tematu. (1) |
| --- | --- |

6.

5. pants

Dāvanas vai līdzīgi labumi

| 1. | Eiropas Parlamenta deputātiem, veicot savus pienākumus, ir aizliegts pieņemt dāvanas vai līdzīgus labumus, izņemot gadījumus, kad to aptuvenā vērtība nav lielāka par EUR 150, tie ir piedāvāti saskaņā ar pieklājības normām vai arī piedāvāti deputātiem saskaņā ar pieklājības normām, kad viņi oficiāli pārstāvējuši Parlamentu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jebkuru dāvanu saskaņā ar 1. punktu, kura deputātiem piedāvāta, kad viņi oficiāli pārstāvējuši Parlamentu, nodod priekšsēdētājam un izvērtē atbilstoši īstenošanas noteikumiem, kurus pieņēmis Prezidijs atbilstīgi 9. pantam. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šā panta 1. un 2. punkta noteikumus nepiemēro ne deputātu ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanai, ne arī tiešiem trešo personu veiktiem šo izdevumu maksājumiem, ja deputāti, saņemot ielūgumu un veicot savus pienākumus, piedalās trešās personas organizētā pasākumā.
  Šā punkta darbības joma, un it īpaši pārredzamības nodrošināšanas noteikumi, ir konkrētāk norādīta īstenošanas pasākumos, ko pieņēmis Prezidijs saskaņā ar 9. pantu. |
| --- | --- |

3.

Šā punkta darbības joma, un it īpaši pārredzamības nodrošināšanas noteikumi, ir konkrētāk norādīta īstenošanas pasākumos, ko pieņēmis Prezidijs saskaņā ar 9. pantu.

6. pants

Bijušo deputātu darbība

Eiropas Parlamenta bijušajiem deputātiem, kuri profesionāli iesaistās lobēšanā vai interešu pārstāvībā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanu, par to būtu jāinformē Eiropas Parlaments, un viņi nedrīkst, kamēr viņiem ir šādas saistības, izmantot iespējas, kuras bijušajiem deputātiem šajā nolūkā piešķirtas saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem noteikumiem (2).

7. pants

Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos

| 1. | Tiek izveidota Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos (“Padomdevēja komiteja”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padomdevējā komitejā ir pieci deputāti, kurus, ņemot vērā deputātu pieredzi un politisko līdzsvaru, Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ no Konstitucionālo jautājumu komitejas un Juridiskās komitejas locekļu vidus.
  Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā. |
| --- | --- |

2.

Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ arī Padomdevējas komitejas rezerves locekļus, proti, vienu no katras politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā.
  Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu. |
| --- | --- |

3.

Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu.

| 4. | Padomdevēja komiteja 30 dienu laikā katram deputātam, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Deputātam ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem.
  Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt. |
| --- | --- |

4.

Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt.

| 5. | Padomdevēja komiteja pēc apspriešanās ar Parlamenta priekšsēdētāju var lūgt konsultāciju ārējiem ekspertiem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Padomdevēja komiteja publicē gada ziņojumu par savu darbību. |
| --- | --- |

6.

8. pants

Procedūra iespējamu rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā

| 1. | Ja ir pamats uzskatīt, ka Eiropas Parlamenta deputāts, iespējams, ir pārkāpis šo rīcības kodeksu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomdevēju komiteju, izņemot acīmredzami ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un var uzklausīt attiecīgo deputātu. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, tā izstrādā Parlamenta priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu.
  Ja iespējamo rīcības kodeksa pārkāpumu izdarījis Padomdevējas komitejas pastāvīgais loceklis vai rezerves loceklis, attiecīgais loceklis vai rezerves loceklis atturas no dalības Padomdevējas komitejas darbā saistībā ar šo iespējamo pārkāpumu. |
| --- | --- |

2.

Ja iespējamo rīcības kodeksa pārkāpumu izdarījis Padomdevējas komitejas pastāvīgais loceklis vai rezerves loceklis, attiecīgais loceklis vai rezerves loceklis atturas no dalības Padomdevējas komitejas darbā saistībā ar šo iespējamo pārkāpumu.

| 3. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs, ņemot vērā šo ieteikumu un pēc tam, kad uzaicinājis attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus, secina, ka attiecīgais deputāts ir pārkāpis rīcības kodeksu, viņš pieņem argumentētu lēmumu, kurā nosaka sankciju. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo šo argumentēto lēmumu minētajam deputātam.
  Noteiktā sankcija var iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 176. panta 4.–6. punktā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

3.

Noteiktā sankcija var iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 176. panta 4.–6. punktā minētos pasākumus.

| 4. | Attiecīgais deputāts var izmantot Reglamenta 177. pantā noteiktās iekšējās pārsūdzības procedūras. |
| --- | --- |

4.

9. pants

Īstenošana

Prezidijs pieņem šā rīcības kodeksa īstenošanas noteikumus, tostarp par kontroles procedūru, un vajadzības gadījumā atjaunina 4. un 5. pantā minētās summas.

Prezidijs var izstrādāt priekšlikumus šā rīcības kodeksa pārskatīšanai.

---

(1)  Sk. Prezidija 2016. gada 12. septembra lēmumu attiecībā uz Iestāžu nolīgumu par pārredzamības reģistru īstenošanu.

(2)  Prezidija 1999. gada 12. aprīļa lēmums par bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem piešķirto atbalstu.

---

II PIELIKUMS

KODEKSS PAR EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTU PIENĀCĪGU UZVEDĪBU, PILDOT SAVUS PIENĀKUMUS

1.

Pildot savus pienākumus, Eiropas Parlamenta deputāti pret ikvienu, kas strādā Eiropas Parlamentā, izturas ar cieņu, pieklājīgi un bez aizspriedumiem vai diskriminācijas.

2.

Pildot savus pienākumus, deputāti rīkojas profesionāli un attiecībās ar darbiniekiem jo īpaši atturas no degradējošiem, aizskarošiem, aizvainojošiem, uzbrūkošiem vai diskriminējošiem izteikumiem vai citām darbībām, kas ir neētiskas, pazemojošas vai nelikumīgas.

3.

Deputāti ar savu rīcību nedrīkst kūdīt vai mudināt darbiniekus pārkāpt, apiet vai neievērot spēkā esošos tiesību aktus, Parlamenta iekšējos noteikumus vai šo kodeksu, nedz arī pieļaut, ka šādi rīkojas to atbildībā esošie darbinieki.

4.

Lai nodrošinātu efektīvu Eiropas Parlamenta darbību, deputāti, ievērojot atbilstīgu diskrētumu, cenšas nodrošināt, ka jebkādas domstarpības vai konflikti, kuros iesaistīti to atbildībā esošie darbinieki, tiek atrisināti bez kavēšanās, taisnīgi un efektīvi.

5.

Vajadzības gadījumā deputāti ātri un pilnībā sadarbojas saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām, kuru mērķis ir pārvaldīt konfliktu vai psiholoģiski vai seksuāli aizskarošas izturēšanās situācijas, tostarp nekavējoties reaģējot uz visām apsūdzībām par aizskarošu izturēšanos. Deputātiem būtu jāpiedalās viņiem paredzētās specializētās mācībās par konfliktu un aizskarošas izturēšanās novēršanu darbavietā un par labu biroja vadību.

6.

Deputāti paraksta deklarāciju, apliecinot savu apņemšanos ievērot šo kodeksu. Visas deklarācijas tiek publicētas Parlamenta tīmekļa vietnē neatkarīgi no tā, vai tās ir parakstītas, vai nav.

7.

Deputātus, kuri nav parakstījuši deklarāciju attiecībā uz šo kodeksu, nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrvienībās un iecelt par referentu, un tie nevar būt oficiālu delegāciju locekļi vai piedalīties iestāžu sarunās.

---

III PIELIKUMS

KRITĒRIJI JAUTĀJUMIEM, UZ KURIEM JĀATBILD RAKSTISKI SASKAŅĀ AR 138., 140. UN 141. PANTU

1.

| — | tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus, |
| --- | --- |

—

tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus,

| — | ir saistīti tikai ar adresāta kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos vai Savienības tiesību aktos, vai ar tā darbības jomu, |
| --- | --- |

—

ir saistīti tikai ar adresāta kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos vai Savienības tiesību aktos, vai ar tā darbības jomu,

| — | ir vispārējās interesēs, |
| --- | --- |

—

ir vispārējās interesēs,

| — | ir kodolīgi un saprotami, |
| --- | --- |

—

ir kodolīgi un saprotami,

| — | nav garāki par 200 vārdiem, |
| --- | --- |

—

nav garāki par 200 vārdiem,

| — | nav aizvainojoši, |
| --- | --- |

—

nav aizvainojoši,

| — | neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu. |
| --- | --- |

—

neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu.

| — | tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi. |
| --- | --- |

—

tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi.

2.

Jautājumi Padomei nedrīkst būt saistīti ar notiekošu parasto likumdošanas procedūru vai Padomes budžeta pieņemšanas funkcijām

3.

Pēc pieprasījuma Ģenerālsekretariāts jautājuma iesniedzējiem iesaka, kā konkrētā gadījumā panākt atbilstību 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

4.

Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts pārsūta jautājuma iesniedzējam iepriekšējā jautājuma un atbildes vai paziņojuma par turpmākiem pasākumiem kopiju. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs tā nolemj, ņemot vērā jaunus būtiskus faktus un atbildot uz jautājuma iesniedzēja pamatotu pieprasījumu.

5.

Ja jautājums attiecas uz faktisko vai statistisko informāciju, kas jau ir pieejama Parlamenta izpētes pakalpojumu dienestiem, to nosūta šiem dienestiem, nevis adresātam, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma nav nolēmis citādi.

6.

Jautājumus par saistītiem tematiem Ģenerālsekretariāts var apvienot vienā jautājumā, un uz tiem var sniegt kopīgu atbildi.

---

IV PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES UN VISPĀRĒJIE KRITĒRIJI, KAS JĀIEVĒRO, IZRAUGOTIES TĒMAS IEKĻAUŠANAI DARBA KĀRTĪBĀ DEBATĒM PAR CILVĒKTIESĪBU, DEMOKRĀTIJAS UN TIESISKUMA PRINCIPU PĀRKĀPUMIEM SASKAŅĀ AR 144. PANTU

Pamatprincipi

| 1. | Rezolūcijas priekšlikums, kurš vērsts uz to, lai Parlaments balsojot varētu Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām darīt zināmu savu attieksmi pret paredzamu notikumu, pirms tas ir noticis, ir prioritārs, ja vienīgā Eiropas Parlamenta sesija, kad balsošana var notikt laikus, ir pašreizējā sesija. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rezolūcijas priekšlikumi nedrīkst būt garāki par piecsimt 500 vārdiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jautājumi, kas ietilpst Līgumos noteiktajās Eiropas Savienības kompetenču jomās, jāuzskata par prioritāriem, ja tie ir īpaši svarīgi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izraudzīto jautājumu skaitam nevajadzētu pārsniegt trīs jautājumus, ieskaitot apakšpunktus, lai debates varētu notikt atbilstoši to svarīgumam. |
| --- | --- |

4.

Piemērošanas noteikumi

| 5. | Pamatprincipus, kurus ievēro, izraugoties jautājumus iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem, dara zināmus Parlamentam un politiskajām grupām. |
| --- | --- |

5.

Uzstāšanās ilguma ierobežošana un sadale

| 6. | Lai labāk izmantotu atvēlēto laiku, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem vienojas ar Padomi un Komisiju par šo abu iestāžu iespējamā uzstāšanās ilguma noteikšanu debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

6.

Termiņš grozījumu iesniegšanai

| 7. | Iesniegšanas termiņu rezolūcijas priekšlikumu grozījumiem nosaka tādu, lai deputāti un politiskās grupas varētu šos grozījumus pienācīgi izskatīt laikā starp iepriekšminēto grozījumu tekstu izdalīšanu oficiālajās valodās un debatēm par rezolūciju priekšlikumiem. |
| --- | --- |

7.

---

V PIELIKUMS

PROCEDŪRA, KAS JĀPIEMĒRO, LAI IZSKATĪTU UN PIEŅEMTU LĒMUMUS PAR BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANU

1. pants

Dokumenti

| 1. | Drukā un izdala šādus dokumentus:






  a) | Komisijas iesniegto ieņēmumu un izdevumu pārskatu, finanšu pārvaldības analīzi un bilanci; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Komisijas iesniegto ieņēmumu un izdevumu pārskatu, finanšu pārvaldības analīzi un bilanci;

| b) | Revīzijas palātas gada pārskatus un atsevišķos ziņojumus kopā ar iestāžu sniegtajām atbildēm; |
| --- | --- |

b)

Revīzijas palātas gada pārskatus un atsevišķos ziņojumus kopā ar iestāžu sniegtajām atbildēm;

| c) | deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko ir iesniegusi Revīzijas palāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu; |
| --- | --- |

c)

deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko ir iesniegusi Revīzijas palāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu;

| d) | Padomes ieteikumu. |
| --- | --- |

d)

Padomes ieteikumu.

| 2. | Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Ikviena attiecīgā komiteja var sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā komitejām, kas vēlas sniegt atzinumu, tas jādara zināms atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

3.

2. pants

Ziņojuma izskatīšana

| 1. | Parlaments izskata atbildīgās komitejas ziņojumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vēlākais līdz nākamā gada 30. aprīlim pēc Revīzijas palātas gada pārskata pieņemšanas, kā to nosaka Finanšu regula. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, piemēro tos Reglamenta pantus, kas attiecas uz grozījumiem un balsošanu. |
| --- | --- |

2.

3. pants

Ziņojuma saturs

| 1. | Atbildīgās komitejas sagatavotajā ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu iekļauj:






  a) | lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai par šāda lēmuma pieņemšanas atlikšanu (par to balso aprīļa sesijā), vai lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai neapstiprināšanu (par to balso oktobra sesijā); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai par šāda lēmuma pieņemšanas atlikšanu (par to balso aprīļa sesijā), vai lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai neapstiprināšanu (par to balso oktobra sesijā);

| b) | lēmuma priekšlikumu slēgt visu Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu, kā arī aktīvu un pasīvu kontus; |
| --- | --- |

b)

lēmuma priekšlikumu slēgt visu Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu, kā arī aktīvu un pasīvu kontus;

| c) | rezolūcijas priekšlikumu un apsvērumus, kas iesniegti kopā ar a) apakšpunktā minēto lēmuma priekšlikumu, kurš ietver novērtējumu par to, kā finanšu gadā Komisija ir pārvaldījusi budžetu, un apsvērumus par izdevumu izpildi nākotnē; |
| --- | --- |

c)

rezolūcijas priekšlikumu un apsvērumus, kas iesniegti kopā ar a) apakšpunktā minēto lēmuma priekšlikumu, kurš ietver novērtējumu par to, kā finanšu gadā Komisija ir pārvaldījusi budžetu, un apsvērumus par izdevumu izpildi nākotnē;

| d) | pielikumā – no Komisijas saņemto dokumentu un prasīto, bet nesaņemto dokumentu sarakstu; |
| --- | --- |

d)

pielikumā – no Komisijas saņemto dokumentu un prasīto, bet nesaņemto dokumentu sarakstu;

| e) | attiecīgo komiteju atzinumus. |
| --- | --- |

e)

attiecīgo komiteju atzinumus.

| 2. | Ja atbildīgā komiteja ierosina atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildes apstiprināšanu, attiecīgajā rezolūcijas priekšlikumā cita starpā norāda:






  a) | atlikšanas iemeslus; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

atlikšanas iemeslus;

| b) | turpmākās darbības, kuras Komisijai būtu jāveic, un to termiņus; |
| --- | --- |

b)

turpmākās darbības, kuras Komisijai būtu jāveic, un to termiņus;

| c) | dokumentus, kas Parlamentam vajadzīgi, lai tas varētu pieņemt pamatotu lēmumu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas Parlamentam vajadzīgi, lai tas varētu pieņemt pamatotu lēmumu.

4. pants

Izskatīšana Parlamentā un balsošana

| 1. | Visus par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas ziņojumus iekļauj darba kārtībā pirmajā sesijā pēc to iesniegšanas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ir pieņemami tikai tie rezolūcijas priekšlikuma grozījumi, kuri ir iesniegti saskaņā ar 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Par lēmuma priekšlikumiem un rezolūcijas priekšlikumiem balso saskaņā ar 3. pantā noteikto kārtību, ja 5. pantā nav noteikta cita kārtība. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parlaments pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 231. pantu. |
| --- | --- |

4.

5. pants

Procedūras varianti

| 1. | Balsošana aprīļa sesijā
  Pirmajā posmā ziņojumā par budžeta izpildi ierosina to apstiprināt vai lēmuma pieņemšanu atlikt.






  a) | Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī pārskatu apstiprināšanu.
  Ja priekšlikums apstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka šo lēmumu atliek, un atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi. |
| --- | --- | --- |

1.

Pirmajā posmā ziņojumā par budžeta izpildi ierosina to apstiprināt vai lēmuma pieņemšanu atlikt.

a)

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī pārskatu apstiprināšanu.

Ja priekšlikums apstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka šo lēmumu atliek, un atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi.

| b) | Ja pieņem priekšlikumu atlikt lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi. Šādā gadījumā atliek arī pārskatu apstiprināšanu, un to no jauna ierosina kopā ar jauno ziņojumu.
  Ja priekšlikums atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā arī apstiprina pārskatus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai. |
| --- | --- |

b)

Ja pieņem priekšlikumu atlikt lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi. Šādā gadījumā atliek arī pārskatu apstiprināšanu, un to no jauna ierosina kopā ar jauno ziņojumu.

Ja priekšlikums atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā arī apstiprina pārskatus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai.

| 2. | Balsošana oktobra sesijā
  Otrajā posmā ziņojumā par budžeta izpildi ierosina to apstiprināt vai neapstiprināt.






  a) | Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī pārskatu apstiprināšanu.
  Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi nepieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpildi neapstiprina. Oficiālu priekšlikumu apstiprināt attiecīgā finanšu gada pārskatus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu. |
| --- | --- | --- |

2.

Otrajā posmā ziņojumā par budžeta izpildi ierosina to apstiprināt vai neapstiprināt.

a)

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī pārskatu apstiprināšanu.

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi nepieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpildi neapstiprina. Oficiālu priekšlikumu apstiprināt attiecīgā finanšu gada pārskatus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu.

| b) | Ja priekšlikumu neapstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, oficiālu priekšlikumu apstiprināt attiecīgā finanšu gada pārskatus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu.
  Ja priekšlikums neapstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā arī apstiprina pārskatus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai. |
| --- | --- |

b)

Ja priekšlikumu neapstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, oficiālu priekšlikumu apstiprināt attiecīgā finanšu gada pārskatus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu.

Ja priekšlikums neapstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā arī apstiprina pārskatus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai.

| 3. | Ja rezolūcijas priekšlikumā vai priekšlikumā par pārskatu apstiprināšanu ir noteikumi, kuri ir pretrunā Parlamenta balsojumam par budžeta izpildes apstiprināšanu, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var balsošanu atlikt un noteikt jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

3.

6. pants

To lēmumu piemērošana, kas attiecas uz budžeta izpildes apstiprināšanu

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Komisijai un pārējām iestādēm visus Parlamenta lēmumus un rezolūcijas, kas pieņemtas saskaņā ar 3. pantu. Viņš nodrošina to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša sērijā “Tiesību akti”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atbildīgā komiteja vismaz vienu reizi gadā iesniedz Parlamentam ziņojumu par pasākumiem, ko iestādes veikušas saistībā ar konstatējumiem, kuri saņemti kopā ar lēmumu apstiprināt budžeta izpildi, un citiem konstatējumiem, kuri ietverti Parlamenta rezolūcijās par izdevumu izpildi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs, rīkojoties Parlamenta vārdā un pamatojoties uz tās komitejas ziņojumu, kas ir atbildīga par budžeta kontroli, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 265. pantu var iesniegt prasību pret attiecīgo iestādi Eiropas Savienības Tiesā par to pienākumu nepildīšanu, kuri noteikti konstatējumos, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu vai citām rezolūcijām par izdevumu izpildi. |
| --- | --- |

3.

---

VI PIELIKUMS

PARLAMENTA PASTĀVĪGO KOMITEJU KOMPETENCES (1)

I.   Ārlietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par Savienības ārpolitikas sekmēšanu, īstenošanu un pārraudzību saistībā ar:

| 1) | kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP); šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja; |
| --- | --- |

1)

kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP); šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja;

| 2) | attiecībām ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē; |
| --- | --- |

2)

attiecībām ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē;

| 3) | Eiropas Ārējās darbības dienesta pārraudzību; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Ārējās darbības dienesta pārraudzību;

| 4) | politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, visaptveroši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas, vai noslēdzot starptautiskus nolīgumus, piemēram, asociācijas un partnerattiecību nolīgumus; |
| --- | --- |

4)

politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, visaptveroši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas, vai noslēdzot starptautiskus nolīgumus, piemēram, asociācijas un partnerattiecību nolīgumus;

| 5) | sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Savienībai; |
| --- | --- |

5)

sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Savienībai;

| 6) | visu to darbību likumdošanas aspektiem, plānošanu un kontroli, kas veiktas saistībā ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu un partnerattiecību instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm, kā arī politikas jomām, kas nosaka minētos instrumentus; |
| --- | --- |

6)

visu to darbību likumdošanas aspektiem, plānošanu un kontroli, kas veiktas saistībā ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu un partnerattiecību instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm, kā arī politikas jomām, kas nosaka minētos instrumentus;

| 7) | cita starpā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārraudzību un paveiktā darba kontroli, jo īpaši attiecībā uz EKP gada progresa ziņojumiem; |
| --- | --- |

7)

cita starpā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārraudzību un paveiktā darba kontroli, jo īpaši attiecībā uz EKP gada progresa ziņojumiem;

| 8) | jautājumiem saistībā ar demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesībām, ietverot minoritāšu tiesības, trešās valstīs un starptautisko tiesību principiem; šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja, kurai ir jānodrošina saskaņa ar visiem Savienības ārpolitikas virzieniem nu cilvēktiesību politiku; neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs. |
| --- | --- |

8)

jautājumiem saistībā ar demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesībām, ietverot minoritāšu tiesības, trešās valstīs un starptautisko tiesību principiem; šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja, kurai ir jānodrošina saskaņa ar visiem Savienības ārpolitikas virzieniem nu cilvēktiesību politiku; neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs.

| 9) | Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar citām atbilstīgajām komitejām un delegācijām. |
| --- | --- |

9)

Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar citām atbilstīgajām komitejām un delegācijām.

Komiteja nodrošina politisku pārraudzību un koordinē apvienoto parlamentāro komiteju un parlamentāro sadarbības komiteju darbu, kā arī parlamentu sadarbības delegāciju un ad hoc delegāciju darbu, un vēlēšanu novērošanas misijas, kuras ietilpst tās kompetencē.

II.   Attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:






  a) | politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos; |
| --- | --- | --- |

1)

Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:

a)

politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos;

| b) | palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām, jo īpaši efektīvu atbalsta finansēšanu un izpildes novērtēšanu, tostarp saistībā ar nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

b)

palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām, jo īpaši efektīvu atbalsta finansēšanu un izpildes novērtēšanu, tostarp saistībā ar nabadzības izskaušanu;

| c) | dalībvalstu politikas un Savienības līmenī īstenotās politikas attiecību pārraudzību; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstu politikas un Savienības līmenī īstenotās politikas attiecību pārraudzību;

| d) | demokrātisko vērtību, labas pārvaldības un cilvēktiesību veicināšanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

d)

demokrātisko vērtību, labas pārvaldības un cilvēktiesību veicināšanu jaunattīstības valstīs;

| e) | konsekventas politikas īstenošanu, pārraudzību un virzību saistībā ar attīstības politiku; |
| --- | --- |

e)

konsekventas politikas īstenošanu, pārraudzību un virzību saistībā ar attīstības politiku;

| 2) | visu to darbību likumdošanas aspektiem, plānošanu un kontroli, kas veiktas saistībā ar Attīstības sadarbības instrumentu (ASI), Eiropas Attīstības fondu (EAF) – ciešā sadarbībā ar valstu parlamentiem – un Humānās palīdzības instrumentu, kā arī visiem jautājumiem, kuri attiecas uz humāno palīdzību jaunattīstības valstīs un politiku, kas šos jautājumus nosaka; |
| --- | --- |

2)

visu to darbību likumdošanas aspektiem, plānošanu un kontroli, kas veiktas saistībā ar Attīstības sadarbības instrumentu (ASI), Eiropas Attīstības fondu (EAF) – ciešā sadarbībā ar valstu parlamentiem – un Humānās palīdzības instrumentu, kā arī visiem jautājumiem, kuri attiecas uz humāno palīdzību jaunattīstības valstīs un politiku, kas šos jautājumus nosaka;

| 3) | jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām; |
| --- | --- |

3)

jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām;

| 4) | jautājumiem saistībā ar aizjūras zemēm un teritorijām (AZT); |
| --- | --- |

4)

jautājumiem saistībā ar aizjūras zemēm un teritorijām (AZT);

| 5) | Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām. |
| --- | --- |

5)

Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām.

Komiteja koordinē parlamentu sadarbības un ad hoc delegāciju darbu, kas ietilpst tās kompetencē.

III.   Starptautiskās tirdzniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar Eiropas Savienības kopējas tirdzniecības politikas izstrādāšanu, īstenošanu un pārraudzību, kā arī par tās ārējiem ekonomiskajiem sakariem, it īpaši par:

| 1) | finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām; |
| --- | --- |

1)

finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām;

| 2) | kopējo ārējo tarifu un tirdzniecības veicināšanu, kā arī muitas noteikumu un pārvaldības ārējiem aspektiem; |
| --- | --- |

2)

kopējo ārējo tarifu un tirdzniecības veicināšanu, kā arī muitas noteikumu un pārvaldības ārējiem aspektiem;

| 3) | divpusējo, daudzpusējo un vairākpušu tirdzniecības nolīgumu parakstīšanu, pārraudzību, noslēgšanu un izpildes pārbaudi saistībā ar ekonomikas, tirdzniecības un investēšanas attiecībām ar trešām valstīm un reģionālām organizācijām; |
| --- | --- |

3)

divpusējo, daudzpusējo un vairākpušu tirdzniecības nolīgumu parakstīšanu, pārraudzību, noslēgšanu un izpildes pārbaudi saistībā ar ekonomikas, tirdzniecības un investēšanas attiecībām ar trešām valstīm un reģionālām organizācijām;

| 4) | saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti; |
| --- | --- |

4)

saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti;

| 5) | attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un starptautiskiem forumiem par tirdzniecības jautājumiem, un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Savienības; |
| --- | --- |

5)

attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un starptautiskiem forumiem par tirdzniecības jautājumiem, un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Savienības;

| 6) | attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju. |
| --- | --- |

6)

attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju.

Komiteja uztur sakarus ar atbilstošām parlamentu sadarbības un ad hoc delegācijām saistībā ar ekonomiskajiem un tirdzniecības aspektiem attiecībās ar trešām valstīm.

IV.   Budžeta komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Savienības pašas resursu sistēmu; |
| --- | --- |

1)

Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Savienības pašas resursu sistēmu;

| 2) | Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

2)

Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā;

| 3) | Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

3)

Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru;

| 4) | decentralizēto struktūru budžetu; |
| --- | --- |

4)

decentralizēto struktūru budžetu;

| 5) | Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību, kas neietilpst Eiropas ekonomiskajā pārvaldībā; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību, kas neietilpst Eiropas ekonomiskajā pārvaldībā;

| 6) | Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu; |
| --- | --- |

6)

Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu;

| 7) | Savienības tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences; |
| --- | --- |

7)

Savienības tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences;

| 8) | kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 98. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar štatu sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme; |
| --- | --- |

8)

kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 98. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar štatu sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme;

| 9) | Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli. |
| --- | --- |

9)

Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli.

V.   Budžeta kontroles komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu; |
| --- | --- |

1)

Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu;

| 2) | Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu; |
| --- | --- |

2)

Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu;

| 3) | Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli;

| 4) | dažādu Savienības finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Savienības politikas virzienus, kas pēc Budžeta kontroles komitejas pieprasījuma saistīts ar īpašu komiteju iesaisti un pēc Budžeta kontroles komitejas pieprasījuma rīkošanos sadarbībā ar īpašajām komitejām, lai pārbaudītu Revīzijas palātas īpašos ziņojumus; |
| --- | --- |

4)

dažādu Savienības finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Savienības politikas virzienus, kas pēc Budžeta kontroles komitejas pieprasījuma saistīts ar īpašu komiteju iesaisti un pēc Budžeta kontroles komitejas pieprasījuma rīkošanos sadarbībā ar īpašajām komitejām, lai pārbaudītu Revīzijas palātas īpašos ziņojumus;

| 5) | attiecībām ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Savienības finansiālo interešu stingru vispārēju aizsardzību, un par Eiropas Prokuratūras attiecīgām darbībām šajā jomā; |
| --- | --- |

5)

attiecībām ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Savienības finansiālo interešu stingru vispārēju aizsardzību, un par Eiropas Prokuratūras attiecīgām darbībām šajā jomā;

| 6) | attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu; |
| --- | --- |

6)

attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu;

| 7) | Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli. |
| --- | --- |

7)

Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli.

VI.   Ekonomikas un monetārā komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām); |
| --- | --- |

1)

Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām);

| 2) | kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai); |
| --- | --- |

2)

kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai);

| 3) | starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām); |
| --- | --- |

3)

starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām);

| 4) | konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu; |
| --- | --- |

4)

konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu;

| 5) | fiskālajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

5)

fiskālajiem noteikumiem;

| 6) | finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

6)

finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem;

| 7) | Eiropas Investīciju bankas attiecīgajām finansiālajām darbībām, kas ir daļa no Eiropas ekonomiskās pārvaldības eurozonā. |
| --- | --- |

7)

Eiropas Investīciju bankas attiecīgajām finansiālajām darbībām, kas ir daļa no Eiropas ekonomiskās pārvaldības eurozonā.

VII.   Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tostarp darba apstākļiem, sociālo nodrošināšanu un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

1)

nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tostarp darba apstākļiem, sociālo nodrošināšanu un sociālo aizsardzību;

| 2) | darba ņēmēju tiesībām; |
| --- | --- |

2)

darba ņēmēju tiesībām;

| 3) | pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā; |
| --- | --- |

3)

pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā;

| 4) | Eiropas Sociālo fondu; |
| --- | --- |

4)

Eiropas Sociālo fondu;

| 5) | arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu; |
| --- | --- |

5)

arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu;

| 6) | darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

6)

darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos;

| 7) | sociālo dialogu; |
| --- | --- |

7)

sociālo dialogu;

| 8) | jautājumiem, kas saistīti ar visa veida diskrimināciju darba vietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu; |
| --- | --- |

8)

jautājumiem, kas saistīti ar visa veida diskrimināciju darba vietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu;

| 9) | attiecībām ar:






  — | Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

9)

attiecībām ar:

—

Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop),

| — | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu,

| — | Eiropas Mācību fondu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Mācību fondu,

| — | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru, |
| --- | --- |

—

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru,

kā arī attiecībām ar citām atbilstošām Savienības struktūrām un starptautiskām organizācijām.

VIII.   Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:






  a) | klimata pārmaiņām; |
| --- | --- | --- |

1)

vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:

a)

klimata pārmaiņām;

| b) | gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību;

| c) | noturīgu attīstību; |
| --- | --- |

c)

noturīgu attīstību;

| d) | starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību; |
| --- | --- |

d)

starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību;

| e) | videi nodarītā kaitējuma novēršanu; |
| --- | --- |

e)

videi nodarītā kaitējuma novēršanu;

| f) | civilo aizsardzību; |
| --- | --- |

f)

civilo aizsardzību;

| g) | Eiropas Vides aģentūru; |
| --- | --- |

g)

Eiropas Vides aģentūru;

| h) | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru; |
| --- | --- |

h)

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru;

| 2) | sabiedrības veselību, it īpaši:






  a) | programmām un specifiskiem pasākumiem sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- | --- |

2)

sabiedrības veselību, it īpaši:

a)

programmām un specifiskiem pasākumiem sabiedrības veselības jomā;

| b) | farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem;

| c) | veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu; |
| --- | --- |

c)

veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu;

| d) | Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Zāļu aģentūru un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru;

| 3) | jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:






  a) | pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu; |
| --- | --- | --- |

3)

jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:

a)

pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu;

| b) | tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm; |
| --- | --- |

b)

tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm;

| c) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju.

IX.   Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Savienības rūpniecības politiku un ar to saistītiem jautājumiem, un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU; |
| --- | --- |

1)

Savienības rūpniecības politiku un ar to saistītiem jautājumiem, un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU;

| 2) | Savienības pētniecības un inovācijas politiku, ieskaitot zinātni un tehnoloģiju, kā arī pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

2)

Savienības pētniecības un inovācijas politiku, ieskaitot zinātni un tehnoloģiju, kā arī pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu;

| 3) | Eiropas kosmosa politiku; |
| --- | --- |

3)

Eiropas kosmosa politiku;

| 4) | Kopīgā pētniecības centra, Eiropas Pētniecības padomes, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta un References materiālu un mērījumu institūta darbību, kā arī JET, ITER un citiem tās pašas jomas projektiem; |
| --- | --- |

4)

Kopīgā pētniecības centra, Eiropas Pētniecības padomes, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta un References materiālu un mērījumu institūta darbību, kā arī JET, ITER un citiem tās pašas jomas projektiem;

| 5) | Savienības pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār un iekšējā enerģētikas tirgus izveides kontekstā, ietverot pasākumus, kas saistīti ar:






  a) | energoapgādes drošību Savienībā; |
| --- | --- | --- |

5)

Savienības pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār un iekšējā enerģētikas tirgus izveides kontekstā, ietverot pasākumus, kas saistīti ar:

a)

energoapgādes drošību Savienībā;

| b) | energoefektivitātes un energotaupības veicināšanu, kā arī jaunu un neizsīkstošu enerģijas veidu attīstību; |
| --- | --- |

b)

energoefektivitātes un energotaupības veicināšanu, kā arī jaunu un neizsīkstošu enerģijas veidu attīstību;

| c) | energotīklu starpsavienojumu veicināšanu un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē; |
| --- | --- |

c)

energotīklu starpsavienojumu veicināšanu un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē;

| 6) | Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā; |
| --- | --- |

6)

Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā;

| 7) | informācijas sabiedrību, informācijas tehnoloģiju un komunikācijas tīkliem un pakalpojumiem, ieskaitot tehnoloģijas un drošības aspektus un Eiropas tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē, kā arī Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) darbības. |
| --- | --- |

7)

informācijas sabiedrību, informācijas tehnoloģiju un komunikācijas tīkliem un pakalpojumiem, ieskaitot tehnoloģijas un drošības aspektus un Eiropas tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē, kā arī Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) darbības.

X.   Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Eiropas Savienības līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:






  a) | brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu; |
| --- | --- | --- |

1)

dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Eiropas Savienības līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:

a)

brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu;

| b) | tiesībām veikt uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

b)

tiesībām veikt uzņēmējdarbību;

| c) | brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs; |
| --- | --- |

c)

brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs;

| 2) | vienotā tirgus darbību, tostarp pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus vienotā tirgus izveidei, ietverot digitālo vienoto tirgu; |
| --- | --- |

2)

vienotā tirgus darbību, tostarp pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus vienotā tirgus izveidei, ietverot digitālo vienoto tirgu;

| 3) | patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, izņemot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas; |
| --- | --- |

3)

patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, izņemot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas;

| 4) | politiku un likumdošanu attiecībā uz vienotā tirgus noteikumu un patērētāju tiesību nostiprināšanu. |
| --- | --- |

4)

politiku un likumdošanu attiecībā uz vienotā tirgus noteikumu un patērētāju tiesību nostiprināšanu.

XI.   Transporta un tūrisma komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:






  a) | kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā; |
| --- | --- | --- |

1)

jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:

a)

kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā;

| b) | Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

b)

Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā;

| c) | transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

c)

transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm;

| d) | transporta drošību; |
| --- | --- |

d)

transporta drošību;

| e) | attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām; |
| --- | --- |

e)

attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām;

| f) | Eiropas Jūras drošības aģentūru, Eiropas Dzelzceļa aģentūru, Eiropas Aviācijas drošības aģentūru un kopuzņēmumu SESAR; |
| --- | --- |

f)

Eiropas Jūras drošības aģentūru, Eiropas Dzelzceļa aģentūru, Eiropas Aviācijas drošības aģentūru un kopuzņēmumu SESAR;

| 2) | pasta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2)

pasta pakalpojumiem;

| 3) | tūrismu. |
| --- | --- |

3)

tūrismu.

XII.   Reģionālās attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Savienības reģionālās attīstības un kohēzijas politikas darbību un izstrādi, kā tas noteikts Līgumos; |
| --- | --- |

1)

Savienības reģionālās attīstības un kohēzijas politikas darbību un izstrādi, kā tas noteikts Līgumos;

| 2) | Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Savienības reģionālās politikas instrumentiem; |
| --- | --- |

2)

Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Savienības reģionālās politikas instrumentiem;

| 3) | novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

3)

novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju;

| 4) | Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu; |
| --- | --- |

4)

Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu;

| 5) | kohēzijas politikas pilsētvides dimensiju; |
| --- | --- |

5)

kohēzijas politikas pilsētvides dimensiju;

| 6) | attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

6)

attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību;

| 7) | attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm. |
| --- | --- |

7)

attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm.

XIII.   Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību; |
| --- | --- |

1)

kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību;

| 2) | lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību; |
| --- | --- |

2)

lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību;

| 3) | likumdošanu šādās jomās:






  a) | veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā, ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu; |
| --- | --- | --- |

3)

likumdošanu šādās jomās:

a)

veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā, ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu;

| b) | lopkopībā un dzīvnieku labturībā; |
| --- | --- |

b)

lopkopībā un dzīvnieku labturībā;

| 4) | lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

4)

lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu;

| 5) | lauksaimniecības izejvielu piegādēm; |
| --- | --- |

5)

lauksaimniecības izejvielu piegādēm;

| 6) | Kopienas Augu šķirņu biroju; |
| --- | --- |

6)

Kopienas Augu šķirņu biroju;

| 7) | mežsaimniecību un agromežsaimniecību. |
| --- | --- |

7)

mežsaimniecību un agromežsaimniecību.

XIV.   Zivsaimniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību; |
| --- | --- |

1)

kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību;

| 2) | zivju krājumu saglabāšanu, tādu zvejniecību un flotu pārvaldību, kas izmanto zivju krājumus, un jūras un zivsaimniecības lietišķiem pētījumiem; |
| --- | --- |

2)

zivju krājumu saglabāšanu, tādu zvejniecību un flotu pārvaldību, kas izmanto zivju krājumus, un jūras un zivsaimniecības lietišķiem pētījumiem;

| 3) | zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopējo organizāciju un šo produktu pārstrādi un tirdzniecību; |
| --- | --- |

3)

zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopējo organizāciju un šo produktu pārstrādi un tirdzniecību;

| 4) | struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus un fondus šo nozaru atbalstam; |
| --- | --- |

4)

struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus un fondus šo nozaru atbalstam;

| 5) | integrēto jūrniecības politiku attiecībā uz zvejas darbībām; |
| --- | --- |

5)

integrēto jūrniecības politiku attiecībā uz zvejas darbībām;

| 6) | ilgtspējīgas zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem, reģionālām zivsaimniecības organizācijām un starptautisko saistību īstenošanu zivsaimniecības jomā. |
| --- | --- |

6)

ilgtspējīgas zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem, reģionālām zivsaimniecības organizācijām un starptautisko saistību īstenošanu zivsaimniecības jomā.

XV.   Kultūras un izglītības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:






  a) | zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu; |
| --- | --- | --- |

1)

Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:

a)

zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu;

| b) | kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; |
| --- | --- |

b)

kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;

| c) | kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi; |
| --- | --- |

c)

kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi;

| 2) | Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas Augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu; |
| --- | --- |

2)

Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas Augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu;

| 3) | audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

3)

audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā;

| 4) | jaunatnes politiku; |
| --- | --- |

4)

jaunatnes politiku;

| 5) | sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas izstrādi; |
| --- | --- |

5)

sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas izstrādi;

| 6) | informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku; |
| --- | --- |

6)

informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku;

| 7) | sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm. |
| --- | --- |

7)

sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm.

XVI.   Juridiskā komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Savienības tiesību aktu interpretēšanu, piemērošanu un pārraudzību un Savienības tiesību aktu atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu; |
| --- | --- |

1)

Savienības tiesību aktu interpretēšanu, piemērošanu un pārraudzību un Savienības tiesību aktu atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu;

| 2) | starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

2)

starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību;

| 3) | labāku likumdošanas procesu un Savienības tiesību aktu vienkāršošanu; |
| --- | --- |

3)

labāku likumdošanas procesu un Savienības tiesību aktu vienkāršošanu;

| 4) | Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Savienības Tiesas procesos; |
| --- | --- |

4)

Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Savienības Tiesas procesos;

| 5) | Kopienas tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:






  a) | civillikums un komerclikums; |
| --- | --- | --- |

5)

Kopienas tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:

a)

civillikums un komerclikums;

| b) | uzņēmējdarbības tiesības; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības tiesības;

| c) | intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

c)

intelektuālā īpašuma tiesības;

| d) | procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

d)

procesuālās tiesības;

| 6) | pasākumiem attiecībā uz tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās; |
| --- | --- |

6)

pasākumiem attiecībā uz tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās;

| 7) | atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

7)

atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi;

| 8) | ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, attiecīgajām komitejām piemērojot iesaistīto komiteju procedūru; |
| --- | --- |

8)

ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, attiecīgajām komitejām piemērojot iesaistīto komiteju procedūru;

| 9) | Deputātu nolikumu un Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem; |
| --- | --- |

9)

Deputātu nolikumu un Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem;

| 10) | privilēģijām un imunitāti, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi; |
| --- | --- |

10)

privilēģijām un imunitāti, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi;

| 11) | Eiropas Savienības Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem; |
| --- | --- |

11)

Eiropas Savienības Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem;

| 12) | Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju. |
| --- | --- |

12)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju.

XVII.   Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

1)

pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| 2) | pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darba vietā vai darba tirgū; |
| --- | --- |

2)

pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darba vietā vai darba tirgū;

| 3) | likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi; |
| --- | --- |

3)

likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi;

| 4) | brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, it īpaši:






  a) | pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju; |
| --- | --- | --- |

4)

brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, it īpaši:

a)

pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju;

| b) | pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību;

| c) | pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tostarp saistībā ar terorismu, un materiālo tiesību un procesuāliem pasākumiem, kas attiecas uz Savienības saskaņotākas pieejas izstrādi krimināltiesību jomā; |
| --- | --- |

c)

pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tostarp saistībā ar terorismu, un materiālo tiesību un procesuāliem pasākumiem, kas attiecas uz Savienības saskaņotākas pieejas izstrādi krimināltiesību jomā;

| 5) | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, Eiropolu, Eurojust, Cepol, Eiropas Prokuratūru un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, Eiropolu, Eurojust, Cepol, Eiropas Prokuratūru un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām;

| 6) | nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus. |
| --- | --- |

6)

nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus.

XVIII.   Konstitucionālo jautājumu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar parasto un vienkāršoto Līguma pārskatīšanas procedūru sagatavošanu, sākšanu un norisi; |
| --- | --- |

1)

Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar parasto un vienkāršoto Līguma pārskatīšanas procedūru sagatavošanu, sākšanu un norisi;

| 2) | Līgumu īstenošanu un to darbības novērtēšanu; |
| --- | --- |

2)

Līgumu īstenošanu un to darbības novērtēšanu;

| 3) | Savienības paplašināšanās sarunu vai izstāšanās no Savienības izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā; |
| --- | --- |

3)

Savienības paplašināšanās sarunu vai izstāšanās no Savienības izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā;

| 4) | iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 148. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

4)

iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 148. panta 2. punktu;

| 5) | vienotu vēlēšanu procedūru; |
| --- | --- |

5)

vienotu vēlēšanu procedūru;

| 6) | Eiropas līmeņa politiskajām partijām un politiskajiem fondiem, neskarot Prezidija kompetences; |
| --- | --- |

6)

Eiropas līmeņa politiskajām partijām un politiskajiem fondiem, neskarot Prezidija kompetences;

| 7) | tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopīgos principus; |
| --- | --- |

7)

tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopīgos principus;

| 8) | iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

8)

iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem.

XIX.   Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Savienībā un ar to saistītajiem Savienības pasākumiem; |
| --- | --- |

1)

sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Savienībā un ar to saistītajiem Savienības pasākumiem;

| 2) | sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs; |
| --- | --- |

2)

sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs;

| 3) | vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzības veicināšanu attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā; |
| --- | --- |

3)

vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzības veicināšanu attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā;

| 4) | visa veida uz dzimumu balstītas vardarbības un diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

4)

visa veida uz dzimumu balstītas vardarbības un diskriminācijas novēršanu;

| 5) | vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos; |
| --- | --- |

5)

vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos;

| 6) | to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām; |
| --- | --- |

6)

to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām;

| 7) | izpratnes par sieviešu tiesībām vairošanu. |
| --- | --- |

7)

izpratnes par sieviešu tiesībām vairošanu.

XX.   Lūgumrakstu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

1)

lūgumrakstiem;

| 2) | pilsoņu iniciatīvām veltītu atklātu uzklausīšanu organizēšanu saskaņā ar 222. pantu; |
| --- | --- |

2)

pilsoņu iniciatīvām veltītu atklātu uzklausīšanu organizēšanu saskaņā ar 222. pantu;

| 3) | attiecībām ar Eiropas ombudu. |
| --- | --- |

3)

attiecībām ar Eiropas ombudu.

---

(1)  Pieņemts ar Parlamenta 2014. gada 15. janvāra lēmumu.

---

VII PIELIKUMS

KOMISIJAS APSTIPRINĀŠANA UN UZKLAUSĪŠANĀ PAUSTO SOLĪJUMU IZPILDES UZRAUDZĪBA

I daļa – Parlamenta piekrišana attiecībā uz Komisijas kolēģiju kopumā

1. pants

Vērtēšanas pamats

| 1. | Parlaments vērtē izvirzītos komisāra amata kandidātus, ņemot vērā viņu vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību. Tas izvērtē kandidātu zināšanas jomā, kurā viņi izvirzīti komisāra amatam, kā arī viņu saziņas prasmi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlaments īpaši ņem vērā dzimumu līdzsvaru. Tas var izteikt viedokli par komisāra amata kandidātu atbildības jomu sadalījumu, ko paredzējis izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parlaments var pieprasīt jebkādu informāciju, kas ir būtiska lēmuma pieņemšanai par izvirzīto kandidātu piemērotību komisāra amatam. Parlaments sagaida, ka komisāra amata kandidāti tam pilnībā atklās informāciju par viņu finansiālajām interesēm. Komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarācijas nosūta par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai rūpīgai pārbaudīšanai. |
| --- | --- |

3.

2. pants

Finansiālo interešu deklarācijas pārbaude

| 1. | Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja pārbauda finansiālo interešu deklarācijas un novērtē, vai komisāra amata kandidāta sagatavotās deklarācijas saturs ir pareizs un pilnīgs un vai ir iespējams konstatēt interešu konfliktu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas apstiprinājums par interešu konflikta neesamību ir būtisks priekšnosacījums tam, lai par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja rīkotu uzklausīšanu. Ja šāda apstiprinājuma nav, komisāra amata kandidāta iecelšanas procedūra tiek apturēta un tiek īstenota 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā procedūra. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, pārbaudot finansiālo interešu deklarācijas, piemēro šādas pamatnostādnes:






  a) | ja, pārbaudot finansiālo interešu deklarāciju, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, uzskata, ka finansiālo interešu deklarācija ir pareiza un pilnīga un ka tajā nav informācijas, kas norādītu uz faktisku vai iespējamu interešu konfliktu saistībā ar komisāra amata kandidāta atbildības jomu, tās priekšsēdētājs komitejām, kuras ir atbildīgas par uzklausīšanu, vai iesaistītajām komitejām, ja šāda procedūra notiek komisāra pilnvaru termiņa laikā, nosūta vēstuli, ar ko apstiprina šos konstatējumus; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

ja, pārbaudot finansiālo interešu deklarāciju, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, uzskata, ka finansiālo interešu deklarācija ir pareiza un pilnīga un ka tajā nav informācijas, kas norādītu uz faktisku vai iespējamu interešu konfliktu saistībā ar komisāra amata kandidāta atbildības jomu, tās priekšsēdētājs komitejām, kuras ir atbildīgas par uzklausīšanu, vai iesaistītajām komitejām, ja šāda procedūra notiek komisāra pilnvaru termiņa laikā, nosūta vēstuli, ar ko apstiprina šos konstatējumus;

| b) | ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijā ir nepilnīga vai pretrunīga informācija vai ka ir vajadzīga papildu informācija, tā saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām prasa komisāra amata kandidātam nekavējoties sniegt papildu informāciju un pirms lēmuma pieņemšanas to izskata un pienācīgi analizē; par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var nolemt attiecīgā gadījumā aicināt komisāra amata kandidātu uz sarunām; |
| --- | --- |

b)

ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijā ir nepilnīga vai pretrunīga informācija vai ka ir vajadzīga papildu informācija, tā saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām prasa komisāra amata kandidātam nekavējoties sniegt papildu informāciju un pirms lēmuma pieņemšanas to izskata un pienācīgi analizē; par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var nolemt attiecīgā gadījumā aicināt komisāra amata kandidātu uz sarunām;

| c) | ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja konstatē interešu konfliktu, pamatojoties uz komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarāciju vai sniegto papildu informāciju, tā sagatavo ieteikumus interešu konflikta novēršanai; šie ieteikumi var ietvert atteikšanos no attiecīgajām finansiālām interesēm vai Komisijas priekšsēdētāja veiktas izmaiņas komisāra amata kandidāta atbildības jomā; nopietnākos gadījumos, ja nav rasts risinājums interešu konflikta novēršanai, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var visbeidzot secināt, ka komisāra amata kandidāts nespēj veikt savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem un rīcības kodeksu; Parlamenta priekšsēdētājs tādā gadījumā jautā Komisijas priekšsēdētājam, kādus pasākumus viņš vēl plāno veikt. |
| --- | --- |

c)

ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja konstatē interešu konfliktu, pamatojoties uz komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarāciju vai sniegto papildu informāciju, tā sagatavo ieteikumus interešu konflikta novēršanai; šie ieteikumi var ietvert atteikšanos no attiecīgajām finansiālām interesēm vai Komisijas priekšsēdētāja veiktas izmaiņas komisāra amata kandidāta atbildības jomā; nopietnākos gadījumos, ja nav rasts risinājums interešu konflikta novēršanai, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var visbeidzot secināt, ka komisāra amata kandidāts nespēj veikt savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem un rīcības kodeksu; Parlamenta priekšsēdētājs tādā gadījumā jautā Komisijas priekšsēdētājam, kādus pasākumus viņš vēl plāno veikt.

3. pants

Uzklausīšanas

| 1. | Katru izvirzīto komisāra amata kandidātu aicina uz individuālu uzklausīšanu attiecīgajā komitejā vai komitejās. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uzklausīšanas organizē Priekšsēdētāju konference pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikuma. Par sīkāku kārtības izstrādi atbildīgi ir katras komitejas priekšsēdētājs un koordinatori. Var iecelt referentus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jauktu atbildības jomu gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, lai sasauktu kopā visas attiecīgās komitejas. Ir iespējami trīs varianti:






  a) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja (atbildīgā komiteja); |
| --- | --- | --- |

3.

a)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja (atbildīgā komiteja);

| b) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas (apvienotās komitejas) šo kandidātu uzklausa kopīgi; un |
| --- | --- |

b)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas (apvienotās komitejas) šo kandidātu uzklausa kopīgi; un

| c) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā iesaistoties šai citai komitejai vai citām komitejām (iesaistītās komitejas). |
| --- | --- |

c)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā iesaistoties šai citai komitejai vai citām komitejām (iesaistītās komitejas).

| 4. | Par minēto kārtību pilnībā apspriežas ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pirms uzklausīšanas komitejas izvirzītajiem komisāra amata kandidātiem savlaicīgi iesniedz rakstiskus jautājumus. Katram komisāra amata kandidātam ir divi kopēji jautājumi, kurus sagatavo Komiteju priekšsēdētāju konference, – pirmais no tiem attiecas uz vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību un otrais attiecas uz atbildības jomas pārvaldību un sadarbību ar Parlamentu. Pārējos piecus jautājumus iesniedz atbildīgā komiteja; apakšjautājumi nav atļauti. Apvienoto komiteju gadījumā katrai no tām ir tiesības iesniegt trīs jautājumus.
  Komisāra amata kandidātu curriculum vitae un viņu atbildes uz rakstiskajiem jautājumiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē pirms atklātās uzklausīšanas. |
| --- | --- |

5.

Komisāra amata kandidātu curriculum vitae un viņu atbildes uz rakstiskajiem jautājumiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē pirms atklātās uzklausīšanas.

| 6. | Katrai uzklausīšanai ieplāno trīs stundas. Uzklausīšanas notiek tādos apstākļos un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, lai visiem komisāra amata kandidātiem būtu vienādas un taisnīgas iespējas pastāstīt par sevi un izklāstīt savus uzskatus. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisāra amata kandidātus aicina uzklausīšanas sākumā uzstāties ar ne vairāk kā 15 minūtes ilgu runu. Uzklausīšanā uzdod ne vairāk kā 25 jautājumus, kas, ja iespējams, sagrupēti pēc temata. Atvēlētajā laikā var uzdot vienu tūlītēju papildjautājumu. Uzstāšanās laika lielāko daļu politiskajām grupām piešķir, attiecīgi piemērojot Reglamenta 171. pantu. Uzklausīšanas gaitā jāveido plurālistisks komisāra amata kandidātu un Parlamenta deputātu politiskais dialogs. Pirms uzklausīšanas beigām komisāra amata kandidātiem nodrošina iespēju uzstāties ar īsu noslēguma runu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Uzklausīšanu pārraides tiešraidē audiovizuālā formātā ir par brīvu pieejamas sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem. 24 stundu laikā dara publiski pieejamus indeksētus uzklausīšanu ierakstus. |
| --- | --- |

8.

4. pants

Novērtēšana

| 1. | Pēc uzklausīšanas attiecīgās komitejas priekšsēdētājs un koordinatori nekavējoties satiekas, lai novērtētu konkrēto komisāra amata kandidātu. Šīs sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Koordinatorus aicina paziņot, vai saskaņā ar to viedokli attiecīgie kandidāti ir atbilstīgi kvalificēti, lai ieņemtu komisāra amatu un pildītu īpašos komisāra pienākumus, kas viņiem tiek uzticēti. Komiteju priekšsēdētāju konference izstrādā standarta veidlapu, lai palīdzētu veikt novērtējumu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apvienoto komiteju gadījumā attiecīgo komiteju priekšsēdētāji un koordinatori darbojas kopīgi visā procedūras norises laikā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Par katru komisāra amata kandidātu sagatavo atsevišķu novērtējuma vēstuli. Tajā iekļauj visu uzklausīšanā iesaistīto komiteju atzinumus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Koordinatoru novērtējumam piemēro šādus principus:






  a) | ja koordinatori vienprātīgi apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz apstiprinājuma vēstuli; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ja koordinatori vienprātīgi apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz apstiprinājuma vēstuli;

| b) | ja koordinatori vienprātīgi noraida komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz noraidījuma vēstuli; |
| --- | --- |

b)

ja koordinatori vienprātīgi noraida komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz noraidījuma vēstuli;

| c) | ja koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli; |
| --- | --- |

c)

ja koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli;

| d) | ja koordinatori nevar sasniegt vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu kandidātu, koordinatori:






  — | vispirms pieprasa papildu informāciju, iesniedzot papildu rakstiskus jautājumus, |
| --- | --- | --- |

d)

ja koordinatori nevar sasniegt vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu kandidātu, koordinatori:

—

vispirms pieprasa papildu informāciju, iesniedzot papildu rakstiskus jautājumus,

| — | ja koordinatoriem vēl vajadzīga papildu informācija, ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu pieprasa rīkot 1,5 stundas ilgu papildu uzklausīšanu; |
| --- | --- |

—

ja koordinatoriem vēl vajadzīga papildu informācija, ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu pieprasa rīkot 1,5 stundas ilgu papildu uzklausīšanu;

| e) | ja, piemērojot d) punktu, koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli; |
| --- | --- |

e)

ja, piemērojot d) punktu, koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli;

| f) | ja, piemērojot d) punktu, koordinatori joprojām nav sasnieguši vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs sasauc komitejas sanāksmi un nodod balsošanai abus jautājumus, kas minēti 3. panta 1. punktā. Priekšsēdētājs iesniedz vēstuli, kurā ir sniegts komitejas novērtējums. |
| --- | --- |

f)

ja, piemērojot d) punktu, koordinatori joprojām nav sasnieguši vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs sasauc komitejas sanāksmi un nodod balsošanai abus jautājumus, kas minēti 3. panta 1. punktā. Priekšsēdētājs iesniedz vēstuli, kurā ir sniegts komitejas novērtējums.

| 5. | Komiteju novērtējuma vēstules nosūta 24 stundu laikā pēc novērtēšanas procesa pabeigšanas. Komiteju priekšsēdētāju konference vēstules izskata un pēc tam nodod Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference, ja vien tā nepieņem lēmumu iegūt papildu informāciju, pēc viedokļu apmaiņas pasludina uzklausīšanas par pabeigtām un apstiprina visu novērtējuma vēstuļu publicēšanu. |
| --- | --- |

5.

5. pants

Iepazīstināšana ar kolēģiju

| 1. | Jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju Parlamenta sēdē, kurā uzaicina piedalīties Eiropadomes priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju, aicina veikt iepazīstināšanu ar visu komisāra amata kandidātu kolēģiju un viņu programmu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates. Lai noslēgtu debates, jebkura politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 132. panta 3.–8. punktu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments balso par to, vai dot piekrišanu jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un komisāra amata kandidātu kā vienotas kolēģijas iecelšanai amatā. Parlaments pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, balsojot pēc saraksta. Tas var atlikt balsošanu līdz nākamajai sēdei. |
| --- | --- |

2.

6. pants

Uzklausīšanā pausto solījumu izpildes uzraudzība

Komisāru amatu kandidātu uzklausīšanā paustos solījumus un minētās prioritātes viņu pilnvaru laikā novērtē atbildīgā komiteja ikgadējā strukturētajā dialogā ar Komisiju, kas sākts saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām 4. pielikuma 1. punktu.

II daļa – Būtiskas izmaiņas atbildības jomu sadalījumā vai izmaiņas Komisijas sastāvā tās pilnvaru laikā

7. pants

Vakances

Ja ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti I daļā.

8. pants

Jaunas dalībvalsts pievienošanās

Pievienojoties jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti I daļā.

9. pants

Būtiskas izmaiņas atbildības jomu sadalījumā

Ja Komisijas pilnvaru termiņa laikā notiek būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas izklāstīti I daļā.

10. pants

Balsojums plenārsēdē

Atkāpjoties no 125. panta 7. punktā noteiktās procedūras, gadījumos, kad balsošana plenārsēdē attiecas tikai uz viena komisāra iecelšanu, tā notiek aizklāti.

---

VIII PIELIKUMS

PRASĪBAS SASKAŅĀ AR PARASTO LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRU PIEŅEMTU TIESĪBU AKTU SAGATAVOŠANAI

1.

Tiesību aktos norāda tiesību akta veidu, tam seko atsauces numurs, abu iestāžu, kas to pieņēmušas, nosaukumi, parakstīšanas datums un norāde uz tā tematu.

2.

| a) | frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”; |
| --- | --- |

a)

frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”;

| b) | atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”; |
| --- | --- |

b)

atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”;

| c) | norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm; |
| --- | --- |

c)

norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm;

| d) | dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”; |
| --- | --- |

d)

dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”;

| e) | tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu”, vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts. |
| --- | --- |

e)

tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu”, vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts.

3.

Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt daļās, sadaļās, nodaļās un iedaļās.

4.

Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas.

5.

| — | atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem, |
| --- | --- |

—

atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem,

| — | parakstīšanas vietu un dienu, |
| --- | --- |

—

parakstīšanas vietu un dienu,

| — | frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā – priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu. |
| --- | --- |

—

frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā – priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu.

---

Labojums

| 22.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/129 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/129

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 170, 2019. gada 25. jūnijs
  )

84. lappusē III pielikuma III daļā, “
  PFC 3: AUGSNES IELABOTĀJS” tabulas pirmajā rindā:

PFC

tekstu:

tekstu:

| “pH; | ± 1,0 % no deklarētās vērtības” |
| --- | --- |

“pH;

± 1,0 % no deklarētās vērtības”

lasīt šādi:

lasīt šādi:

| “pH | ± 1,0 no deklarētās vērtības”. |
| --- | --- |

“pH

± 1,0 no deklarētās vērtības”.

85. lappusē III pielikuma III daļā, “
  PFC 4: AUGU AUGŠANAS SUBSTRĀTS” tabulas otrajā rindā:

PFC

tekstu:

tekstu:

| “pH; | ± 1,0 % no deklarētās vērtības” |
| --- | --- |

“pH;

± 1,0 % no deklarētās vērtības”

lasīt šādi:

lasīt šādi:

| “pH | ± 1,0 no deklarētās vērtības”. |
| --- | --- |

“pH

± 1,0 no deklarētās vērtības”.

---