# Euroopa Liidu L 260/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 260 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik11. oktoober 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 260

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik11. oktoober 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/1701, 23. juuli 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni Delegeeritud Määrus (EL) 2019/1702, 1. august 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/2031, kehtestades prioriteetsete taimekahjustajate loetelu | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1703, 4. oktoober 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Cidre de Normandie / Cidre normand (KGT)] | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1704, 9. oktoober 2019, millega lisatakse 2019. aasta püügikvootidele teatavad 2018. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused | 13 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/1705, 10. oktoober 2019, millega muudetakse nõukogu määrust (EL, Euratom) 2019/1197 seoses tähtaegadega, mille jooksul Ühendkuningriik peab täitma tingimused, mille kohaselt säilib Ühendkuningriigil pärast liidust väljaastumist õigus saada vahendeid liidu eelarvest | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1706, 10. oktoober 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/325, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 42 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1707, 17. juuni 2019, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga moodustatud kaubanduskomitees võetav seisukoht seoses soovitusega teha lepingus teatavaid muudatusi, et võtta arvesse Samoa ühinemist ja muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevast ühinemist | 45 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1708, 7. oktoober 2019, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega pikendatakse WTO erandit, mis lubab Ameerika Ühendriikidel kohaldada USA Kariibi mere piirkonna majanduse taastamise seaduse (CBERA) alusel tariifset sooduskohtlemist | 48 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1709, 7. oktoober 2019, Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega pikendatakse WTO erandit, mis võimaldab arenguriikidest WTO liikmetel kohaldada vähim arenenud riikide suhtes tariifset sooduskohtlemist | 50 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1710, 7. oktoober 2019, millega nimetatakse ametisse kolm Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget | 52 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1711, 7. oktoober 2019, millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget | 54 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/1712, 20. juuli 2018, laenu SA.29198 - (2010/C) (ex 2009/NN) kohta, mille Slovakkia andis Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia a.s.-ile (ZSSK Cargo)
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4723 all)

   (
  1
  ) | 56 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1713 9. oktoober 2019, millega kehtestatakse sellise teabe vorm, mille liikmesriigid teevad kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2193 rakendamist käsitleva aruandluse jaoks (teatavaks tehtud numbri C(2019) 7133 all) (
  1
  ) | 65 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/1701, 23. juuli 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni Delegeeritud Määrus (EL) 2019/1702, 1. august 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/2031, kehtestades prioriteetsete taimekahjustajate loetelu

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1703, 4. oktoober 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Cidre de Normandie / Cidre normand (KGT)]

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1704, 9. oktoober 2019, millega lisatakse 2019. aasta püügikvootidele teatavad 2018. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused

13

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/1705, 10. oktoober 2019, millega muudetakse nõukogu määrust (EL, Euratom) 2019/1197 seoses tähtaegadega, mille jooksul Ühendkuningriik peab täitma tingimused, mille kohaselt säilib Ühendkuningriigil pärast liidust väljaastumist õigus saada vahendeid liidu eelarvest

40

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1706, 10. oktoober 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/325, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

42

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1707, 17. juuni 2019, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga moodustatud kaubanduskomitees võetav seisukoht seoses soovitusega teha lepingus teatavaid muudatusi, et võtta arvesse Samoa ühinemist ja muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevast ühinemist

45

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1708, 7. oktoober 2019, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega pikendatakse WTO erandit, mis lubab Ameerika Ühendriikidel kohaldada USA Kariibi mere piirkonna majanduse taastamise seaduse (CBERA) alusel tariifset sooduskohtlemist

48

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1709, 7. oktoober 2019, Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega pikendatakse WTO erandit, mis võimaldab arenguriikidest WTO liikmetel kohaldada vähim arenenud riikide suhtes tariifset sooduskohtlemist

50

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1710, 7. oktoober 2019, millega nimetatakse ametisse kolm Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget

52

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1711, 7. oktoober 2019, millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget

54

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/1712, 20. juuli 2018, laenu SA.29198 - (2010/C) (ex 2009/NN) kohta, mille Slovakkia andis Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia a.s.-ile (ZSSK Cargo)
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4723 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4723 all)

1

56

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1713 9. oktoober 2019, millega kehtestatakse sellise teabe vorm, mille liikmesriigid teevad kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2193 rakendamist käsitleva aruandluse jaoks (teatavaks tehtud numbri C(2019) 7133 all) (
  1
  )

1

65

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 4. oktoobri 2019. aasta otsuse (ÜVJP) 2019/1672 (mis käsitleb Euroopa Liidu meedet ÜRO kontrolli- ja inspekteerimismehhanismi toetamiseks Jeemenis) parandus ( ELT L 256, 7.10.2019 ) | 69 |

Parandused

*

Nõukogu 4. oktoobri 2019. aasta otsuse (ÜVJP) 2019/1672 (mis käsitleb Euroopa Liidu meedet ÜRO kontrolli- ja inspekteerimismehhanismi toetamiseks Jeemenis) parandus ( ELT L 256, 7.10.2019 )

( ELT L 256, 7.10.2019 )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/1701,

23. juuli 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 649/2012 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõike 4 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 4. juulil 2012. aastal vastu võetud määrusega (EL) nr 649/2012 rakendatakse teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevat Rotterdami konventsiooni (2) (edaspidi „Rotterdami konventsioon“). See on uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 689/2008, (3) ning sellega on kõnealune määrus asendatud alates 1. märtsist 2014. Määrust (EÜ) nr 689/2008 muudeti komisjoni määrusega (EL) nr 73/2013, (4) mis võeti vastu 25. jaanuaril 2013, kuid mida 1. aprillini 2013 ei kohaldatud. Määruses (EL) nr 73/2013 sätestatud muudatused ei ole määruses (EL) nr 649/2012 nõuetekohaselt kajastatud. Seepärast on õigusliku selguse ja järjepidevuse tagamiseks vaja määruses (EL) nr 73/2013 sätestatud muudatusi formaalselt kajastada määruse (EL) nr 649/2012 lisades. |
| --- | --- |

(1)

4. juulil 2012. aastal vastu võetud määrusega (EL) nr 649/2012 rakendatakse teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevat Rotterdami konventsiooni (2) (edaspidi „Rotterdami konventsioon“). See on uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 689/2008, (3) ning sellega on kõnealune määrus asendatud alates 1. märtsist 2014. Määrust (EÜ) nr 689/2008 muudeti komisjoni määrusega (EL) nr 73/2013, (4) mis võeti vastu 25. jaanuaril 2013, kuid mida 1. aprillini 2013 ei kohaldatud. Määruses (EL) nr 73/2013 sätestatud muudatused ei ole määruses (EL) nr 649/2012 nõuetekohaselt kajastatud. Seepärast on õigusliku selguse ja järjepidevuse tagamiseks vaja määruses (EL) nr 73/2013 sätestatud muudatusi formaalselt kajastada määruse (EL) nr 649/2012 lisades.

| (2) | Otsusega 2008/934/EÜ (5) otsustas komisjon jätta ained atsetokloor, asulaam, kloropikriit ja propargiit toimeainetena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse kandmata, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiididena on keelatud ning need tuleks seega kanda määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loeteludesse. Kuid atsetokloori, asulaami, kloropikriini ja propargiidi lisamine määruse (EL) nr 649/2012 I lisasse peatati, kuna kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 (7) artikliga 13 esitati uus taotlus lisada need ained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Uue taotluse tulemusel võeti vastu rakendusmäärused (EL) nr 1372/2011, (8) (EL) nr 1045/2011, (9) (EL) nr 1381/2011 (10) ja (EL) nr 943/2011, (11) millega komisjon otsustas vastavalt jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (12) kohaselt toimeainetena heaks kiitmata ained atsetokloori, asulaami, kloropikriini ja propargiidi, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina jäi keelatuks. Seega tuleks atsetokloor, asulaam, kloropikriin ja propargiit lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2008/934/EÜ (5) otsustas komisjon jätta ained atsetokloor, asulaam, kloropikriit ja propargiit toimeainetena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse kandmata, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiididena on keelatud ning need tuleks seega kanda määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loeteludesse. Kuid atsetokloori, asulaami, kloropikriini ja propargiidi lisamine määruse (EL) nr 649/2012 I lisasse peatati, kuna kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 (7) artikliga 13 esitati uus taotlus lisada need ained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Uue taotluse tulemusel võeti vastu rakendusmäärused (EL) nr 1372/2011, (8) (EL) nr 1045/2011, (9) (EL) nr 1381/2011 (10) ja (EL) nr 943/2011, (11) millega komisjon otsustas vastavalt jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (12) kohaselt toimeainetena heaks kiitmata ained atsetokloori, asulaami, kloropikriini ja propargiidi, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina jäi keelatuks. Seega tuleks atsetokloor, asulaam, kloropikriin ja propargiit lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (3) | Otsusega 2008/934/EÜ otsustas komisjon jätta aine flufenoksurooni toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata ning otsusega 2012/77/EL (13) otsustati jätta see aine tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutatava ainena kandmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (14) I, IA või IB lisasse. Seepärast on flufenoksurooni kasutamine pestitsiidina rangelt keelatud ja see tuleks lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. Kuid flufenoksurooni lisamine määruse (EL) nr 649/2012 I lisasse peatati, kuna kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 artikliga 13 esitati uus taotlus lisada see aine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Uue taotluse tulemusel võeti vastu rakendusmäärus (EL) nr 942/2011, (15) millega komisjon otsustas jätta määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena heaks kiitmata flufenokurooni. Seepärast tuleks aine flufenoksuroon lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2008/934/EÜ otsustas komisjon jätta aine flufenoksurooni toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata ning otsusega 2012/77/EL (13) otsustati jätta see aine tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutatava ainena kandmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (14) I, IA või IB lisasse. Seepärast on flufenoksurooni kasutamine pestitsiidina rangelt keelatud ja see tuleks lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. Kuid flufenoksurooni lisamine määruse (EL) nr 649/2012 I lisasse peatati, kuna kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 artikliga 13 esitati uus taotlus lisada see aine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Uue taotluse tulemusel võeti vastu rakendusmäärus (EL) nr 942/2011, (15) millega komisjon otsustas jätta määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena heaks kiitmata flufenokurooni. Seepärast tuleks aine flufenoksuroon lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (4) | Otsusega 2012/257/EL (16) otsustas komisjon jätta aine naleedi tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutatava ainena direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse kandmata ja otsusega 2005/788/EÜ (17) otsustati jätta see aine kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seepärast on naleedi kasutamine pestitsiidina keelatud ja see tuleks lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 2012/257/EL (16) otsustas komisjon jätta aine naleedi tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutatava ainena direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse kandmata ja otsusega 2005/788/EÜ (17) otsustati jätta see aine kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seepärast on naleedi kasutamine pestitsiidina keelatud ja see tuleks lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (5) | Otsustega 2009/65/EÜ, (18) 2009/859/EÜ (19) ja 2008/769/EÜ (20) otsustas komisjon jätta toimeainetena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata vastavalt 2-naftüüloksüäädikhappe, difenüülamiini ja propaniili. Seepärast on nende ainete kasutamine pestitsiidina keelatud ja need tuleks lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. Kuid 2-naftüüloksüäädikhappe, difenüülamiini ja propaniili kandmine määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osasse peatati seoses määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 13 kohaselt esitatud uue taotlusega ainete kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Uue taotluse tulemusel võeti vastu rakendusmäärused (EL) nr 1127/2011, (21) (EL) nr 578/2012 (22) ja (EL) nr 1078/2011, (23) millega komisjon otsustas vastavalt jätta määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainetena heaks kiitmata ained 2-naftüüloksüäädikhappe, defenüülamiini ja propaniili, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina jäi keelatuks. Seega tuleks 2-naftüüloksüäädikhape, difenüülamiin ja propaniil lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(5)

Otsustega 2009/65/EÜ, (18) 2009/859/EÜ (19) ja 2008/769/EÜ (20) otsustas komisjon jätta toimeainetena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata vastavalt 2-naftüüloksüäädikhappe, difenüülamiini ja propaniili. Seepärast on nende ainete kasutamine pestitsiidina keelatud ja need tuleks lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetellu. Kuid 2-naftüüloksüäädikhappe, difenüülamiini ja propaniili kandmine määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osasse peatati seoses määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 13 kohaselt esitatud uue taotlusega ainete kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Uue taotluse tulemusel võeti vastu rakendusmäärused (EL) nr 1127/2011, (21) (EL) nr 578/2012 (22) ja (EL) nr 1078/2011, (23) millega komisjon otsustas vastavalt jätta määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainetena heaks kiitmata ained 2-naftüüloksüäädikhappe, defenüülamiini ja propaniili, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina jäi keelatuks. Seega tuleks 2-naftüüloksüäädikhape, difenüülamiin ja propaniil lisada määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (6) | Diklorofossi käsitlevat kannet määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetelus tuleks muuta, et kajastada komisjoni otsust 2012/254/EL (24) jätta diklorofoss direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse kandmata, mistõttu diklorofossi kasutamine pestitsiidina on keelatud. |
| --- | --- |

(6)

Diklorofossi käsitlevat kannet määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. ja 2. osas esitatud kemikaalide loetelus tuleks muuta, et kajastada komisjoni otsust 2012/254/EL (24) jätta diklorofoss direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse kandmata, mistõttu diklorofossi kasutamine pestitsiidina on keelatud.

| (7) | Rakendusmäärustega (EL) nr 582/2012 (25) ja (EL) nr 359/2012 (26) kiitis komisjon vastavalt heaks ained bifentriini ja metaami, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina ei ole enam keelatud. Seepärast tuleks ained bifentriin ja metaam määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osast välja jätta. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmäärustega (EL) nr 582/2012 (25) ja (EL) nr 359/2012 (26) kiitis komisjon vastavalt heaks ained bifentriini ja metaami, mistõttu nende ainete kasutamine pestitsiidina ei ole enam keelatud. Seepärast tuleks ained bifentriin ja metaam määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 1. osast välja jätta.

| (8) | Rotterdami konventsiooni osalised otsustasid 2011. aasta juunis toimunud 5. konverentsil lisada ained alakloori, aldikarbi ja endosulfaani kõnealuse konventsiooni III lisasse, mistõttu hakkas nende ainete suhtes kehtima kõnealuse konventsiooni kohane eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri nõue. Seepärast tuleks need määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetelust välja jätta ja kanda kõnealuse lisa 3. osas esitatud kemikaalide loetellu. |
| --- | --- |

(8)

Rotterdami konventsiooni osalised otsustasid 2011. aasta juunis toimunud 5. konverentsil lisada ained alakloori, aldikarbi ja endosulfaani kõnealuse konventsiooni III lisasse, mistõttu hakkas nende ainete suhtes kehtima kõnealuse konventsiooni kohane eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri nõue. Seepärast tuleks need määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osas esitatud kemikaalide loetelust välja jätta ja kanda kõnealuse lisa 3. osas esitatud kemikaalide loetellu.

| (9) | Aine tsüaanamiid tuleks määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osast välja jätta, sest on esitatud tõendid selle kohta, et komisjoni otsus 2008/745/EÜ (27) jätta tsüaanamiid direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata ei kujuta endast tõsist piirangut aine kasutamisele pestitsiidide kategoorias, võttes arvesse, et tsüaanamiidil on olulisi kasutusalasid muude pestitsiidide, sealhulgas biotsiidide alamkategoorias. Tsüaanamiid on identifitseeritud ja esitatud hindamiseks vastavalt direktiivile 98/8/EÜ. Liikmesriigid võivad vastavalt oma siseriiklikele eeskirjadele lubada tsüaanamiidi sisaldavate biotsiidide kasutamist seni, kui tehakse nimetatud direktiivi kohane otsus. |
| --- | --- |

(9)

Aine tsüaanamiid tuleks määruse (EL) nr 649/2012 I lisa 2. osast välja jätta, sest on esitatud tõendid selle kohta, et komisjoni otsus 2008/745/EÜ (27) jätta tsüaanamiid direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata ei kujuta endast tõsist piirangut aine kasutamisele pestitsiidide kategoorias, võttes arvesse, et tsüaanamiidil on olulisi kasutusalasid muude pestitsiidide, sealhulgas biotsiidide alamkategoorias. Tsüaanamiid on identifitseeritud ja esitatud hindamiseks vastavalt direktiivile 98/8/EÜ. Liikmesriigid võivad vastavalt oma siseriiklikele eeskirjadele lubada tsüaanamiidi sisaldavate biotsiidide kasutamist seni, kui tehakse nimetatud direktiivi kohane otsus.

| (10) | Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni alusel tehtud otsuse tulemusena kanda aine endosulfaan kõnealuse konventsiooni A lisa 1. osasse kanti see aine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (28) I lisa A osasse. Seepärast tuleks endosulfaan kanda määruse (EL) nr 649/2012 V lisa 1. osasse. |
| --- | --- |

(10)

Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni alusel tehtud otsuse tulemusena kanda aine endosulfaan kõnealuse konventsiooni A lisa 1. osasse kanti see aine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (28) I lisa A osasse. Seepärast tuleks endosulfaan kanda määruse (EL) nr 649/2012 V lisa 1. osasse.

| (11) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 649/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 649/2012 vastavalt muuta.

| (12) | Kuna praktikas on asjaomased ametiasutused ja ettevõtjad käesolevas määruses sätestatud muudatused juba rakendanud, eeldades et määrust (EL) nr 649/2012 on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 73/2013, tuleks neid muudatusi kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. märtsist 2014, st kuupäevast, mil hakati kohaldama määrust (EL) nr 649/2012, |
| --- | --- |

(12)

Kuna praktikas on asjaomased ametiasutused ja ettevõtjad käesolevas määruses sätestatud muudatused juba rakendanud, eeldades et määrust (EL) nr 649/2012 on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 73/2013, tuleks neid muudatusi kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. märtsist 2014, st kuupäevast, mil hakati kohaldama määrust (EL) nr 649/2012,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 649/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 2) | V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

2)

V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. märtsist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuli 2019

Komisjoni nimel

President

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 60.

1

(2)  
  ELT L 63, 6.3.2003, lk 29.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 204, 31.7.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 73/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I ja V lisa (ELT L 26, 26.1.2013, lk 11).

4

(5)  Komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (ELT L 333, 11.12.2008, lk 11).

5

(6)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 33/2008, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega (ELT L 15, 18.1.2008, lk 5).

7

(8)  Komisjoni 21. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1372/2011, mis käsitleb toimeaine atsetokloori heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ja millega muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ (ELT L 341, 22.12.2011, lk 45).

8

(9)  Komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1045/2011, mis käsitleb toimeaine flufenoksurooni heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ja millega muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ (ELT L 275, 20.10.2011, lk 23).

9

(10)  Komisjoni 22. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1381/2011, mis käsitleb toimeaine kloropikriini heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ja millega muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ (ELT L 343, 23.12.2011, lk 26).

10

(11)  Komisjoni 22. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 943/2011, mis käsitleb toimeaine propargiidi heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ja millega muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ (ELT L 246, 23.9.2011, lk 16).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 9. veebruari 2012. aasta otsus 2012/77/EL, milles käsitletakse tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutatava flufenoksurooni kandmata jätmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) I, IA ja IB lisasse (ELT L 38, 11.2.2012, lk 47).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

14

(15)  Komisjoni 22. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 942/2011, mis käsitleb toimeaine flufenoksurooni heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ja millega muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ (ELT L 246, 23.9.2011, lk 13).

15

(16)  Komisjoni 11. mai 2012. aasta otsus 2012/257/EL, milles käsitletakse naleedi kandmata jätmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) I, IA ja IB lisasse tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutamiseks (ELT L 126, 15.5.2012, lk 12).

16

(17)  Komisjoni 11. novembri 2005. aasta otsus 2005/788/EÜ naleedi nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja nimetatud toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (ELT L 296, 12.11.2005, lk 41).

17

(18)  Komisjoni 26. jaanuari 2009. aasta otsus 2009/65/EÜ 2-naftüüloksüatseetikhappe kandmata jätmise kohta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (ELT L 23, 27.1.2009, lk 33).

18

(19)  Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/859/EÜ toimeaine difenüülamiini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (ELT L 314, 1.12.2009, lk 79).

19

(20)  Komisjoni 30. septembri 2008. aasta otsus 2008/769/EÜ toimeaine propaniili nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (ELT L 263, 2.10.2008, lk 14).

20

(21)  Komisjoni 7. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1127/2011, mis käsitleb toimeaine 2-naftüüloksüatseetikhappe heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 289, 8.11.2011, lk 26).

21

(22)  Komisjoni 29. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 578/2012, milles käsitletakse toimeaine difenüülamiini heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 171, 30.6.2012, lk 2).

22

(23)  Komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1078/2011, mis käsitleb toimeaine propaniili heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 279, 26.10.2011, lk 1).

23

(24)  Komisjoni 10. mai 2012. aasta otsus 2012/254/EL, milles käsitletakse diklorofossi kandmata jätmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) I, IA ja IB lisasse tooteliiki 18 kuuluvates toodetes kasutamiseks (ELT L 125, 12.5.2012, lk 53).

24

(25)  Komisjoni 2. juuli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 582/2012, millega kiidetakse heaks toimeaine bifentriin kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 173, 3.7.2012, lk 3).

25

(26)  Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 359/2012, millega kiidetakse heaks toimeaine metaam kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 114, 26.4.2012, lk 1).

26

(27)  Komisjoni 18. septembri 2008. aasta otsus nr 2008/745/EÜ toimeaine tsüanamiidi nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (ELT L 251, 19.9.2008, lk 45).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).

28

---

I LISA

Määruse (EL) nr 649/2012 I lisa muudetakse järgmiselt.

(1)

| a) | alakloori ja aldikarbi käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood (***) | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Alakloor (#) | 15972-60–8 | 240–110-8 | ex 2924 25 00 | p(1) | b | |
| Aldikarb (#) | 116–06-3 | 204–123-2 | ex 2930 80 00 | p(1)–p(2) | b–b“; | |

a)

alakloori ja aldikarbi käsitlevad kanded asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood (***)

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„Alakloor (#)

15972-60–8

240–110-8

ex 2924 25 00

p(1)

b

Aldikarb (#)

116–06-3

204–123-2

ex 2930 80 00

p(1)–p(2)

b–b“;

| b) | diklorofossi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood (***) | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Diklorofoss (+) | 62–73-7 | 200–547-7 | ex 2919 90 00 | p(1)–p(2) | b–b“; | |

b)

diklorofossi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood (***)

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„Diklorofoss (+)

62–73-7

200–547-7

ex 2919 90 00

p(1)–p(2)

b–b“;

| c) | bifentriini ja metaami käsitlevad kanded jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

bifentriini ja metaami käsitlevad kanded jäetakse välja;

| d) | lisatakse järgmised kanded tähestikulises järjestuses:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood (***) | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Atsetokloor (+) | 34256-82–1 | 251–899-3 | ex 2924 29 70 | p(1) | b | |
| Asulaam (+) | 3337-71–1
  2302-17–2 | 222–077-1
  218–953-8 | ex 2935 90 90 | p(1) | b | |
| Kloropikriin (+) | 76–06-2 | 200–930-9 | ex 2904 91 00 | p(1) | b | |
| Flufenoksuroon (+) | 101463-69–8 | 417–680-3 | ex 2924 21 00 | p(1)–p(2) | b-sr | |
| Naleed (+) | 300–76-5 | 206–098-3 | ex 2919 90 00 | p(1)–p(2) | b–b | |
| Propargiit (+) | 2312-35–8 | 219–006-1 | ex 2920 90 70 | p(1) | b“; | |

d)

lisatakse järgmised kanded tähestikulises järjestuses:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood (***)

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„Atsetokloor (+)

34256-82–1

251–899-3

ex 2924 29 70

p(1)

b

Asulaam (+)

3337-71–1

2302-17–2

222–077-1

218–953-8

ex 2935 90 90

p(1)

b

Kloropikriin (+)

76–06-2

200–930-9

ex 2904 91 00

p(1)

b

Flufenoksuroon (+)

101463-69–8

417–680-3

ex 2924 21 00

p(1)–p(2)

b-sr

Naleed (+)

300–76-5

206–098-3

ex 2919 90 00

p(1)–p(2)

b–b

Propargiit (+)

2312-35–8

219–006-1

ex 2920 90 70

p(1)

b“;

(2)

| a) | diklorofossi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood (***) | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Diklorofoss | 62–73-7 | 200–547-7 | ex 2919 90 00 | p | b“; |

a)

diklorofossi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood (***)

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„Diklorofoss

62–73-7

200–547-7

ex 2919 90 00

p

b“;

| b) | alakloori, aldikarbi, tsüaanamiidi ja endosulfaani käsitlevad kanded jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

alakloori, aldikarbi, tsüaanamiidi ja endosulfaani käsitlevad kanded jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmised kanded tähestikulises järjestuses:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood (***) | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „2-naftüüloksüäädikhape | 120–23-0 | 204–380-0 | ex 2918 99 90 | p | b |
| Atsetokloor | 34256-82–1 | 251–899-3 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Asulaam | 3337-71
  1 2302-17–2 | 222–077-1
  218–953-8 | ex 2935 90 90 | p | b |
| Kloropikriin | 76–06-2 | 200–930-9 | ex 2904 91 00 | p | b |
| Difenüülamiin | 122–39-4 | 204–539-4 | ex 2921 44 00 | p | b |
| Flufenoksuroon | 101463-69–8 | 417–680-3 | ex 2924 21 00 | p | sr |
| Naleed | 300–76-5 | 206–098-3 | ex 2919 90 00 | p | b |
| Propaniil | 709–98-8 | 211–914-6 | ex 2924 29 70 | p | b |
| Propargiit | 2312-35–8 | 219–006-1 | ex 2920 90 70 | p | b“; |

c)

lisatakse järgmised kanded tähestikulises järjestuses:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood (***)

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„2-naftüüloksüäädikhape

120–23-0

204–380-0

ex 2918 99 90

p

b

Atsetokloor

34256-82–1

251–899-3

ex 2924 29 70

p

b

Asulaam

3337-71

1 2302-17–2

222–077-1

218–953-8

ex 2935 90 90

p

b

Kloropikriin

76–06-2

200–930-9

ex 2904 91 00

p

b

Difenüülamiin

122–39-4

204–539-4

ex 2921 44 00

p

b

Flufenoksuroon

101463-69–8

417–680-3

ex 2924 21 00

p

sr

Naleed

300–76-5

206–098-3

ex 2919 90 00

p

b

Propaniil

709–98-8

211–914-6

ex 2924 29 70

p

b

Propargiit

2312-35–8

219–006-1

ex 2920 90 70

p

b“;

(3)

| Kemikaal | Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid) | HS-kood
  Puhas aine (**) | HS-kood
  Ainet sisaldavad segud (**) | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „alakloor | 15972-60–8 | 2924.25 | 3808.93 | pestitsiid |
| aldikarb | 116–06-3 | 2930.80 | 3808.91 | pestitsiid |
| endosulfaan | 115–29-7 | 2920.30 | 3808.91 | pestitsiid“. |

Kemikaal

Asjaomane (asjaomased) CASi number (numbrid)

HS-kood

Puhas aine (**)

HS-kood

Ainet sisaldavad segud (**)

Kategooria

„alakloor

15972-60–8

2924.25

3808.93

pestitsiid

aldikarb

116–06-3

2930.80

3808.91

pestitsiid

endosulfaan

115–29-7

2920.30

3808.91

pestitsiid“.

---

II LISA

Määruse (EL) nr 649/2012 V lisa 1. osasse lisatakse järgmine kanne:

| Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või toodete kirjeldus | Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimi, EC-number, CASi nr jne) |
| --- | --- |
| | „endosulfaan | EC-number 204–079-4
  CASi nr 115–29-7
  CN-kood 2920 30 00 “. |

Ekspordikeelu alla kuuluvate kemikaalide või toodete kirjeldus

Lisaandmed vajaduse korral (nt kemikaali nimi, EC-number, CASi nr jne)

„endosulfaan

EC-number 204–079-4

CASi nr 115–29-7

CN-kood 2920 30 00 “.

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/1702,

1. august 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/2031, kehtestades prioriteetsete taimekahjustajate loetelu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 6 lõikele 2 on komisjonil õigus kehtestada prioriteetsete taimekahjustajate loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 6 lõikele 2 on komisjonil õigus kehtestada prioriteetsete taimekahjustajate loetelu.

| (2) | Prioriteetsed taimekahjustajad on liidu karantiinsed taimekahjustajad, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele: esiteks, teadaolevalt ei esine taimekahjustajat liidu territooriumil või on teada, et taimekahjustajat esineb kas väikesel osal territooriumist või esineb seda asjaomasel territooriumil vähe, ebaregulaarselt, isoleeritult ja harva; teiseks on taimekahjustaja võimalik majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju liidu territooriumil eriti tugev ning kolmandaks on taimekahjustaja kantud prioriteetsete taimekahjustajate loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Prioriteetsed taimekahjustajad on liidu karantiinsed taimekahjustajad, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele: esiteks, teadaolevalt ei esine taimekahjustajat liidu territooriumil või on teada, et taimekahjustajat esineb kas väikesel osal territooriumist või esineb seda asjaomasel territooriumil vähe, ebaregulaarselt, isoleeritult ja harva; teiseks on taimekahjustaja võimalik majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju liidu territooriumil eriti tugev ning kolmandaks on taimekahjustaja kantud prioriteetsete taimekahjustajate loetellu.

| (3) | Komisjon on teinud hindamise, et määrata kindlaks, millised taimekahjustajad tuleks kanda prioriteetsete taimekahjustajate loetellu. See hinnang põhines komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Euroopa Toiduohutusameti väljatöötatud metoodikal. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on teinud hindamise, et määrata kindlaks, millised taimekahjustajad tuleks kanda prioriteetsete taimekahjustajate loetellu. See hinnang põhines komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Euroopa Toiduohutusameti väljatöötatud metoodikal.

| (4) | Metoodika hõlmab koondnäitajaid ja mitmel kriteeriumil põhinevat analüüsi. Selles on arvesse võetud hinnatud taimekahjustajate võimalikku levikut ja kohandumist ning selle tagajärgi liidu territooriumil. Lisaks sellele on metoodika puhul arvesse võetud määruse (EL) 2016/2031 I lisa 1. jao punktis 2 ja 2. jaos loetletud kriteeriume, mis hõlmavad nii majanduslikku, sotsiaalset kui ka keskkonnamõõdet. |
| --- | --- |

(4)

Metoodika hõlmab koondnäitajaid ja mitmel kriteeriumil põhinevat analüüsi. Selles on arvesse võetud hinnatud taimekahjustajate võimalikku levikut ja kohandumist ning selle tagajärgi liidu territooriumil. Lisaks sellele on metoodika puhul arvesse võetud määruse (EL) 2016/2031 I lisa 1. jao punktis 2 ja 2. jaos loetletud kriteeriume, mis hõlmavad nii majanduslikku, sotsiaalset kui ka keskkonnamõõdet.

| (5) | Hindamisel võeti arvesse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Euroopa Toiduohutusameti rakendatud metoodikaga saavutatud tulemusi ning üldsusega konsulteerimist parema õigusloome portaalis. Tehtud hindamise kohaselt on 20 taimekahjustajat, mille võimalik majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju on liidu territooriumil eriti tugev. |
| --- | --- |

(5)

Hindamisel võeti arvesse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Euroopa Toiduohutusameti rakendatud metoodikaga saavutatud tulemusi ning üldsusega konsulteerimist parema õigusloome portaalis. Tehtud hindamise kohaselt on 20 taimekahjustajat, mille võimalik majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju on liidu territooriumil eriti tugev.

| (6) | Pealegi, teadaolevalt ei esine kõnealuseid taimekahjustajaid liidu territooriumil või on teada, et neid esineb kas väikesel osal territooriumist või esineb neid asjaomasel territooriumil vähe, ebaregulaarselt, isoleeritult ja harva. |
| --- | --- |

(6)

Pealegi, teadaolevalt ei esine kõnealuseid taimekahjustajaid liidu territooriumil või on teada, et neid esineb kas väikesel osal territooriumist või esineb neid asjaomasel territooriumil vähe, ebaregulaarselt, isoleeritult ja harva.

| (7) | Seetõttu on asjakohane esitada nende taimekahjustajate loetelu käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on asjakohane esitada nende taimekahjustajate loetelu käesoleva määruse lisas.

| (8) | Selleks et tagada liidu karantiinsete taimekahjustajatega seotud kõikide eeskirjade ühtne kohaldamine, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EL) 2016/2031, st alates 14. detsembrist 2019, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada liidu karantiinsete taimekahjustajatega seotud kõikide eeskirjade ühtne kohaldamine, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EL) 2016/2031, st alates 14. detsembrist 2019,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Prioriteetsete taimekahjustajate loetelu

Määruse (EL) 2016/2031 artikli 6 lõikes 2 osutatud prioriteetsete taimekahjustajate loetelu on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. august 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

---

LISA

Prioriteetsete taimekahjustajate loetelu

| | Agrilus anxius Gory |
| --- | --- |

Agrilus anxius Gory

| | Agrilus planipennis Fairmaire |
| --- | --- |

Agrilus planipennis Fairmaire

| | Anastrepha ludens (Loew) |
| --- | --- |

Anastrepha ludens (Loew)

| | Anoplophora chinensis (Thomson) |
| --- | --- |

Anoplophora chinensis (Thomson)

| | Anoplophora glabripennis (Motschulsky) |
| --- | --- |

Anoplophora glabripennis (Motschulsky)

| | Anthonomus eugenii Cano |
| --- | --- |

Anthonomus eugenii Cano

| | Aromia bungii (Faldermann) |
| --- | --- |

Aromia bungii (Faldermann)

| | Bactericera cockerelli (Sulc.) |
| --- | --- |

Bactericera cockerelli (Sulc.)

| | Bactrocera dorsalis (Hendel) |
| --- | --- |

Bactrocera dorsalis (Hendel)

| | Bactrocera zonata (Saunders) |
| --- | --- |

Bactrocera zonata (Saunders)

| | Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. |
| --- | --- |

Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al.

| | Candidatus Liberibacter spp., tsitruste Huanglongbingi haiguse ehk tsitruste rohetõve põhjustaja |
| --- | --- |

Candidatus Liberibacter spp., tsitruste Huanglongbingi haiguse ehk tsitruste rohetõve põhjustaja

| | Conotrachelus nenuphar (Herbst) |
| --- | --- |

Conotrachelus nenuphar (Herbst)

| | Dendrolimus sibiricus Tschetverikov |
| --- | --- |

Dendrolimus sibiricus Tschetverikov

| | Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa |
| --- | --- |

Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa

| | Popillia japonica Newman |
| --- | --- |

Popillia japonica Newman

| | Rhagoletis pomonella Walsh |
| --- | --- |

Rhagoletis pomonella Walsh

| | Spodoptera frugiperda (Smith) |
| --- | --- |

Spodoptera frugiperda (Smith)

| | Thaumatotibia leucotreta (Meyrick) |
| --- | --- |

Thaumatotibia leucotreta (Meyrick)

| | Xylella fastidiosa (Wells et al.) |
| --- | --- |

Xylella fastidiosa (Wells et al.)

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1703,

4. oktoober 2019,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Cidre de Normandie“ / „Cidre normand“ (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2446/2000 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Cidre de Normandie“ / „Cidre normand“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2446/2000 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Cidre de Normandie“ / „Cidre normand“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Cidre de Normandie“ / „Cidre normand“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. oktoober 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 6. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2446/2000, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta) lisa (EÜT L 281, 7.11.2000, lk 12).

2

(3)  
  ELT C 186, 3.6.2019, lk 4.

3

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1704,

9. oktoober 2019,

millega lisatakse 2019. aasta püügikvootidele teatavad 2018. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid paluda komisjonilt enne neile eraldatud kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada kuni 10 % kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid paluda komisjonilt enne neile eraldatud kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada kuni 10 % kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse.

| (2) | Nõukogu määrustega (EL) 2016/2285, (2) (EL) 2017/1970, (3) (EL) 2017/2360 (4) ja (EL) 2018/120 (5) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2018. aastaks ning täpsustatud, milliste kalavarude suhtes võib kohaldada määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrustega (EL) 2016/2285, (2) (EL) 2017/1970, (3) (EL) 2017/2360 (4) ja (EL) 2018/120 (5) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2018. aastaks ning täpsustatud, milliste kalavarude suhtes võib kohaldada määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud meetmeid.

| (3) | Nõukogu määrustega (EL) 2018/1628, (6) (EL) 2018/2025, (7) (EL) 2018/2058 (8) ja (EL) 2019/124 (9) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2019. aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrustega (EL) 2018/1628, (6) (EL) 2018/2025, (7) (EL) 2018/2058 (8) ja (EL) 2019/124 (9) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2019. aastaks.

| (4) | Teatavad liikmesriigid esitasid määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt enne 2018. aasta 31. oktoobrit taotluse, et peatada see osa nende 2018. aasta kvootidest, mis on nimetatud kõnealuse määruse lisas, ja kanda see üle järgmisse aastasse. Peatatud kogused tuleks kõnealuses määruses osutatud piires lisada 2019. aasta kvootidele. |
| --- | --- |

(4)

Teatavad liikmesriigid esitasid määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt enne 2018. aasta 31. oktoobrit taotluse, et peatada see osa nende 2018. aasta kvootidest, mis on nimetatud kõnealuse määruse lisas, ja kanda see üle järgmisse aastasse. Peatatud kogused tuleks kõnealuses määruses osutatud piires lisada 2019. aasta kvootidele.

| (5) | Paindlikkuse kohaldamisel kontrollitakse ja võetakse arvesse taotlusega hõlmatud kalavarude ülekandmise õiguspärasust ja kõnealuste varude kasutamise olukorda. Kõnealuste varudega seoses leiti, et 2018. aastal peatatud kvootide ülekandmine 2019. aastasse on kooskõlas määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikega 2. |
| --- | --- |

(5)

Paindlikkuse kohaldamisel kontrollitakse ja võetakse arvesse taotlusega hõlmatud kalavarude ülekandmise õiguspärasust ja kõnealuste varude kasutamise olukorda. Kõnealuste varudega seoses leiti, et 2018. aastal peatatud kvootide ülekandmine 2019. aastasse on kooskõlas määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikega 2.

| (6) | Teatavad liikmesriigid olid taotlenud, et osa niituimlutsu varu 2018. aasta kvoodist peatataks ja kantaks üle järgmisse aastasse, kuid määruses (EL) 2018/2025 ei ole sätestatud niituimlutsu lubatud kogupüüki ICESi 1.–10., 12. ja 14. alapiirkonnas. Sellest tulenevalt ei ole niituimlutsu varu 2018. aasta kvoodi peatatud osa ülekantav. |
| --- | --- |

(6)

Teatavad liikmesriigid olid taotlenud, et osa niituimlutsu varu 2018. aasta kvoodist peatataks ja kantaks üle järgmisse aastasse, kuid määruses (EL) 2018/2025 ei ole sätestatud niituimlutsu lubatud kogupüüki ICESi 1.–10., 12. ja 14. alapiirkonnas. Sellest tulenevalt ei ole niituimlutsu varu 2018. aasta kvoodi peatatud osa ülekantav.

| (7) | Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, ei kohaldata käesoleva määruse lisas loetletud varude suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (10) artikli 15 lõikes 9 sätestatud ühest aastast teise paindliku ülekandmise mehhanismi. Kui liikmesriik on kasutanud teatava kalavaru suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist, ei tohiks kõnealuse kalavaru suhtes kohaldada kasutamata püügivõimaluste ülekandmise muid paindlikkusmeetmeid, ning seega jääb see kalavaru käesoleva määruse kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, ei kohaldata käesoleva määruse lisas loetletud varude suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (10) artikli 15 lõikes 9 sätestatud ühest aastast teise paindliku ülekandmise mehhanismi. Kui liikmesriik on kasutanud teatava kalavaru suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist, ei tohiks kõnealuse kalavaru suhtes kohaldada kasutamata püügivõimaluste ülekandmise muid paindlikkusmeetmeid, ning seega jääb see kalavaru käesoleva määruse kohaldamisalast välja.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2019. aasta püügikvoote, mis on kehtestatud määrustega (EL) 2018/1628, (EL) 2018/2025, (EL) 2018/2058 ja (EL) 2019/124, on suurendatud vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. oktoober 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

1

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2285, millega kehtestatakse 2017. ja 2018. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 32).

2

(3)  Nõukogu 27. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1970, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2018. aastaks ning muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 281, 31.10.2017, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 11. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2360, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2018. aastaks (ELT L 337, 19.12.2017, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/120, millega määratakse 2018. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu ja muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 27, 31.1.2018, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 30. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1628, millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2018/120 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes (ELT L 272, 31.10.2018, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/2025, millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas (ELT L 325, 20.12.2018, lk 7).

7

(8)  Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/2058, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2019. aastaks (ELT L 329, 27.12.2018, lk 8).

8

(9)  Nõukogu 30. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/124, millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 29, 31.1.2019, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

10

---

LISA

| Riigi kood | Kalavaru kood | Liik | Piirkonna nimetus | 2018. aasta lõplik kvoot (tonnides) | Püük 2018. aastal (tonnides) | Eritingimustel püük 2018. aastal (tonnides) | Lõplikust kvoodist kasutatud (%) | Ülekantud kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | BLI/5B67 | Sinine molva | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 120,144 | 0 | 0 | 0 | 12,014 |
| DE | BSF/56712 | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 32,400 | 0 | 0 | 0 | 3,240 |
| DE | COD/03AN | Tursk | Skagerraki veed | 171,625 | 86,169 | 0 | 50,21 | 17,163 |
| DE | COD/2A3AX4 | Tursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 2898,766 | 458,771 | 1056,726 | 52,28 | 289,877 |
| DE | GHL/2 A-C46 | Süvalest | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 30,434 | 0 | 0 | 0 | 3,043 |
| DE | HAD/*2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A puhul) | 0,650 | 0 | 0 | 0 | 0,065 |
| DE | HAD/03A | Kilttursk | 3.a | 142,739 | 31,533 | 0 | 22,09 | 14,274 |
| DE | HAD/2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 987,251 | 56,378 | 315,842 | 37,70 | 98,725 |
| DE | HAD/5BC6A | Kilttursk | 6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6,586 | 0 | 0 | 0 | 0,659 |
| DE | HAD/6B1214 | Kilttursk | 6.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 43,847 | 0 | 0 | 0 | 4,385 |
| DE | HER/*04B | Heeringas | 4.b (eritingimus HER/4CXB7D puhul) | 545,495 | 0 | 0 | 0 | 54,550 |
| DE | HER/*04-C | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HER/03A puhul) | 179,400 | 144,000 | 0 | 80,27 | 17,940 |
| DE | HER/*25B-F | Heeringas | 2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul) | 341,230 | 0 | 0 | 0 | 34,123 |
| DE | HER/03A | Heeringas | 3.a | 357,859 | 174,900 | 144,000 | 89,11 | 35,786 |
| DE | HER/03A-BC | Heeringas | 3.a | 56,610 | 30,932 | 0 | 54,64 | 5,661 |
| DE | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 1982,020 | 1921,308 | 0,334 | 96,95 | 60,378 |
| DE | HER/2A47DX | Heeringas | 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed | 58,504 | 56,524 | 0 | 96,62 | 1,980 |
| DE | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 4033,980 | 3951,238 | 0 | 97,95 | 82,742 |
| DE | HER/4CXB7D | Heeringas | 4.c, 7.d (välja arvatud Blackwateri varu) | 11743,415 | 10818,525 | 0 | 92,12 | 924,890 |
| DE | HER/7G-K | Heeringas | 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 0,021 | 0 | 0 | 0 | 0,002 |
| DE | HKE/*03A | Euroopa merluus | 3.a (eritingimus HKE/2AC4-C puhul) | 27,042 | 7,664 | 0 | 28,34 | 2,704 |
| DE | HKE/*8ABDE | Euroopa merluus | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus HKE/571214 puhul) | 2,000 | 0 | 0 | 0 | 0,200 |
| DE | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 303,514 | 63,099 | 7,664 | 23,31 | 30,351 |
| DE | HKE/571214 | Euroopa merluus | 6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 22,000 | 18,401 | 0 | 83,64 | 2,200 |
| DE | LEZ/07 | Megrimid | 7. | 2,200 | 0 | 0 | 0 | 0,220 |
| DE | LEZ/2AC4-C | Megrimid | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 7,776 | 1,119 | 0 | 14,39 | 0,778 |
| DE | MAC/*02AN- | Makrell | 2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 112,700 | 0 | 0 | 0 | 11,270 |
| DE | MAC/*2AN- | Makrell | 2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 1898,800 | 0 | 0 | 0 | 189,880 |
| DE | MAC/*8ABD | Makrell | 8.a, 8.b ja 8.d (eritingimus MAC/8C3411 puhul) | 437,478 | 420,736 | 0 | 96,17 | 16,742 |
| DE | MAC/*FRO1 | Makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 86,980 | 0 | 0 | 0 | 8,698 |
| DE | MAC/*FRO2 | Makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 1938,700 | 0,379 | 0 | 0,02 | 193,870 |
| DE | MAC/2A34 | Makrell | 3.a ja 4.; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 2746,000 | 2719,445 | 3,802 | 99,17 | 22,753 |
| DE | MAC/8C3411 | Makrell | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 437,931 | 0 | 420,736 | 96,07 | 17,195 |
| DE | NEP/03A. | Norra salehomaar | 3.a | 26,642 | 5,936 | 0 | 22,28 | 2,664 |
| DE | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 886,670 | 542,044 | 0 | 61,13 | 88,667 |
| DE | PLE/03AN. | Atlandi merilest | Skagerraki veed | 68,440 | 8,464 | 0 | 12,37 | 6,844 |
| DE | PLE/03AS. | Atlandi merilest | Kattegat | 17,530 | 0,756 | 0 | 4,31 | 1,753 |
| DE | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 6827,053 | 2616,898 | 9,710 | 38,47 | 682,705 |
| DE | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | Alarajoonide 22-32 liidu veed | 1600,393 | 1445,913 | 0 | 90,35 | 154,480 |
| DE | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | 3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 9029,725 | 8179,973 | 0 | 90,59 | 849,752 |
| DE | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | 6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 247,750 | 0,479 | 0 | 0,19 | 24,775 |
| DE | RHG/5B67- | Põhja-pikksaba | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 0,066 | 0 | 0 | 0 | 0,007 |
| DE | RHG/8X14- | Põhja-pikksaba | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 0,157 | 0 | 0 | 0 | 0,016 |
| DE | RNG/*5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 1,570 | 0 | 0 | 0 | 0,157 |
| DE | RNG/*8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 0,660 | 0 | 0 | 0 | 0,066 |
| DE | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6,600 | 0 | 0 | 0 | 0,660 |
| DE | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 15,700 | 0 | 0 | 0 | 1,570 |
| DE | SOL/24-C | Harilik merikeel | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 1129,161 | 722,721 | 0 | 64,01 | 112,916 |
| DE | SOL/3ABC24 | Harilik merikeel | 3.a; Alarajoonide 22–24 liidu veed | 15,808 | 15,416 | 0 | 97,52 | 0,392 |
| DE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22-32 liidu veed | 16698,104 | 15228,701 | 0 | 91,20 | 1469,403 |
| DE | WHB/*05-F | Põhjaputassuu | Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul) | 4108,273 | 1072,776 | 0 | 26,11 | 410,827 |
| DE | WHG/2AC4 | Merlang | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 448,597 | 60,439 | 38,781 | 22,12 | 44,860 |
| DE | WHG/56-14 | Merlang | 6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 0,110 | 0 | 0 | 0 | 0,011 |
| DK | COD/03AN | Tursk | Skagerraki veed | 6883,142 | 4221,317 | 0 | 61,33 | 688,314 |
| DK | COD/2A3AX4 | Tursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 7783,297 | 2030,700 | 3460,877 | 70,56 | 778,330 |
| DK | GHL/2 A-C46 | Süvalest | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 17,778 | 0,001 | 0 | 0,01 | 1,778 |
| DK | HAD/03A | Kilttursk | 3.a | 2282,198 | 563,786 | 0 | 24,70 | 228,220 |
| DK | HAD/2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 1796,523 | 264,354 | 853,336 | 62,21 | 179,652 |
| DK | HAD/5BC6A | Kilttursk | 6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1,330 | 0,750 | 0 | 56,39 | 0,133 |
| DK | HER/*04B | Heeringas | 4.b (eritingimus HER/4CXB7D puhul) | 926,369 | 0 | 0 | 0 | 92,637 |
| DK | HER/*04-C | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HER/03A puhul) | 8929,906 | 8328,257 | 0 | 93,26 | 601,649 |
| DK | HER/*25B-F | Heeringas | 2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul) | 2491,158 | 0 | 0 | 0 | 249,116 |
| DK | HER/03A | Heeringas | 3.a | 12586,905 | 1744,028 | 8328,257 | 80,02 | 1258,691 |
| DK | HER/03A-BC | Heeringas | 3.a | 6315,259 | 364,862 | 0 | 5,78 | 631,526 |
| DK | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 17810,134 | 17051,626 | 0 | 95,74 | 758,508 |
| DK | HER/2A47DX | Heeringas | 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed | 10385,789 | 8549,477 | 0 | 82,32 | 1038,579 |
| DK | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 13158,086 | 11848,401 | 0 | 90,05 | 1309,685 |
| DK | HER/4AB | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N | 130414,230 | 114965,013 | 753,001 | 88,73 | 13041,423 |
| DK | HER/4CXB7D | Heeringas | 4.c, 7.d (välja arvatud Blackwateri varu) | 938,480 | 2,035 | 0 | 0,22 | 93,848 |
| DK | HKE/*03A | Euroopa merluus | 3.a (eritingimus HKE/2AC4-C puhul) | 235,928 | 0 | 0 | 0 | 23,593 |
| DK | HKE/03A | Euroopa merluus | 3.a | 1714,839 | 568,439 | 0 | 33,15 | 171,484 |
| DK | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 2363,106 | 560,737 | 0 | 23,73 | 236,311 |
| DK | HKE/571214 | Euroopa merluus | 6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 3,104 | 2,600 | 0 | 83,76 | 0,310 |
| DK | JAX/*4BC7D | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 539,480 | 0 | 0 | 0 | 53,948 |
| DK | JAX/2A-14 | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 11398,686 | 6051,438 | 0 | 53,09 | 1139,869 |
| DK | LEZ/2AC4-C | Megrimid | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 63,774 | 44,271 | 0 | 69,42 | 6,377 |
| DK | MAC/*02AN- | Makrell | 2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 2405,000 | 0 | 0 | 0 | 240,500 |
| DK | MAC/*2A6 | Makrell | 6., 2.a püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 11190,000 | 3984,698 | 0 | 35,61 | 1119,000 |
| DK | MAC/*3A4BC | Makrell | 3.a ja 4.bc (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 2028,762 | 762,531 | 0 | 37,59 | 202,876 |
| DK | MAC/*4A-EN | Makrell | 2.a püügipiirkonna liidu veed; 4.a püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 2554,430 | 0 | 0 | 0 | 255,443 |
| DK | MAC/*FRO1 | Makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 2456,000 | 0 | 0 | 0 | 245,600 |
| DK | MAC/2A34 | Makrell | 3.a ja 4.; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 13930,055 | 9122,582 | 4747,229 | 99,57 | 60,244 |
| DK | MAC/2A4A-N | Makrell | 2.a ja 4.a püügipiirkonna Norra veed | 12539,676 | 12529,570 | 0 | 99,92 | 10,106 |
| DK | MAC/2CX14- | Makrell | 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 4298,986 | 4225,523 | 0 | 98,29 | 73,463 |
| DK | NEP/03A. | Norra salehomaar | 3.a | 9645,632 | 5138,748 | 0 | 53,28 | 964,563 |
| DK | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 1394,844 | 58,896 | 0 | 4,22 | 139,484 |
| DK | PLE/03AN. | Atlandi merilest | Skagerraki veed | 13514,240 | 4362,259 | 0 | 32,28 | 1351,424 |
| DK | PLE/03AS. | Atlandi merilest | Kattegat | 1549,490 | 479,366 | 0 | 30,94 | 154,949 |
| DK | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 23678,404 | 4887,871 | 4781,723 | 40,84 | 2367,840 |
| DK | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 5405,970 | 2402,417 | 0 | 44,44 | 540,597 |
| DK | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | 3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 7755,811 | 6844,467 | 0 | 88,25 | 775,581 |
| DK | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | 6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1,605 | 1,268 | 0 | 79,00 | 0,161 |
| DK | SOL/24-C | Harilik merikeel | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 679,100 | 367,357 | 0 | 54,09 | 67,910 |
| DK | SOL/3ABC24 | Harilik merikeel | 3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed | 421,819 | 353,840 | 0 | 83,88 | 42,182 |
| DK | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 27307,558 | 24577,085 | 0 | 90,00 | 2730,473 |
| DK | WHB/*05-F | Põhjaputassuu | Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul) | 541,606 | 0 | 0 | 0 | 54,161 |
| DK | WHG/2AC4 | Merlang | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 1953,310 | 171,491 | 67,004 | 12,21 | 195,331 |
| DK | WHG/7X7A-C | Merlang | 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 1,000 | 0,794 | 0 | 79,40 | 0,100 |
| EE | BLI/5B67 | Sinine molva | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 18,880 | 0 | 0 | 0 | 1,888 |
| EE | HER/03D.RG | Heeringas | Alarajoon 28.1 | 13170,008 | 12520,836 | 0 | 95,07 | 649,172 |
| EE | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 26957,499 | 22205,217 | 0 | 82,37 | 2695,750 |
| EE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 31084,876 | 29625,552 | 0 | 95,31 | 1459,324 |
| ES | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 80,320 | 72,044 | 0 | 89,70 | 8,032 |
| ES | ANE/08. | Anšoovis | 8 | 27753,493 | 27614,827 | 0 | 99,50 | 138,666 |
| ES | ANF/8C3411 | Merikuratlased | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 3582,444 | 1536,966 | 0 | 42,90 | 358,244 |
| ES | BLI/5B67 | Sinine molva | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 396,998 | 134,928 | 0 | 33,99 | 39,700 |
| ES | BSF/56712 | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 295,428 | 258,682 | 0 | 87,56 | 29,543 |
| ES | BSF/8910 | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 74,478 | 66,582 | 0 | 89,40 | 7,448 |
| ES | GHL/2 A-C46 | Süvalest | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 68,535 | 30,194 | 0 | 44,06 | 6,854 |
| ES | HAD/5BC6A | Kilttursk | 6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 31,107 | 27,332 | 0 | 87,86 | 3,111 |
| ES | HER/*25B-F | Heeringas | 2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul) | 5,000 | 0 | 0 | 0 | 0,500 |
| ES | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 35,432 | 0 | 0 | 0 | 3,543 |
| ES | HKE/*57-14 | Euroopa merluus | 6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus HKE/8ABDE puhul) | 4219,400 | 2378,000 | 0 | 56,36 | 421,940 |
| ES | HKE/*8ABDE | Euroopa merluus | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus HKE/571214 puhul) | 3325,230 | 216,000 | 0 | 6,50 | 332,523 |
| ES | HKE/8ABDE | Euroopa merluus | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e | 14913,441 | 8889,383 | 2378,000 | 75,55 | 1491,344 |
| ES | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 7591,567 | 6466,076 | 0 | 85,17 | 759,157 |
| ES | JAX/*08C | Stauriidid | 8.c (eritingimus JAX/09 puhul) | 2323,177 | 2090,000 | 0 | 89,96 | 232,318 |
| ES | JAX/*08C2 | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 8.c (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 8227,267 | 7400,000 | 0 | 89,94 | 822,727 |
| ES | JAX/*09 | Stauriidid | 9. (eritingimus JAX/08C puhul) | 784,528 | 0 | 0 | 0 | 78,453 |
| ES | JAX/08C. | Stauriidid | 8c | 15692,080 | 12235,671 | 0 | 77,97 | 1569,208 |
| ES | JAX/09 | Stauriidid | 9 | 24863,885 | 16575,953 | 2090,000 | 75,07 | 2486,389 |
| ES | JAX/2A-14 | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 9789,557 | 477,878 | 7400,000 | 80,47 | 978,956 |
| ES | LEZ/*8ABDE | Megrimid | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus LEZ/07 puhul) | 836,250 | 37,834 | 0 | 4,52 | 83,625 |
| ES | LEZ/56-14 | Megrimid | 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6.; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 688,040 | 323,245 | 0 | 46,98 | 68,804 |
| ES | LEZ/8ABDE | Megrimid | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e | 551,524 | 507,491 | 0 | 92,02 | 44,033 |
| ES | LEZ/8C3411 | Megrimid | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 1349,508 | 847,038 | 0 | 62,77 | 134,951 |
| ES | MAC/*08B | Makrell | 8.b (eritingimus MAC/8C3411 puhul) | 2936,352 | 0 | 0 | 0 | 293,635 |
| ES | MAC/*8ABD | Makrell | 8.a, 8.b ja 8.d (eritingimus MAC/8C3411 puhul) | 8741,172 | 0 | 0 | 0 | 874,117 |
| ES | MAC/2CX14- | Makrell | 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1511,801 | 1311,468 | 0 | 86,75 | 151,180 |
| ES | MAC/8C3411 | Makrell | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 30008,507 | 28784,005 | 0 | 95,92 | 1224,502 |
| ES | NEP/07 | Norra salehomaar | 7 | 1693,642 | 27,263 | 158,375 | 10,96 | 169,364 |
| ES | NEP/5BC6 | Norra salehomaar | 6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 109,962 | 0,061 | 0 | 0,06 | 10,996 |
| ES | NEP/8ABDE | Norra salehomaar | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e | 36,451 | 0 | 0 | 0 | 3,645 |
| ES | OTH/*08C2 | Hirvkalaliste ja merlangi kaaspüük | 8.c (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 284,008 | 0 | 0 | 0 | 28,401 |
| ES | OTH/*2A-14 | Hirvkalaliste, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 568,015 | 0 | 0 | 0 | 56,802 |
| ES | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | 6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 19,288 | 6,772 | 0 | 35,11 | 1,929 |
| ES | RHG/5B67- | Põhja-pikksaba | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 0,500 | 0 | 0 | 0 | 0,050 |
| ES | RHG/8X14- | Põhja-pikksaba | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 15,080 | 0 | 0 | 0 | 1,508 |
| ES | RNG/*5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 153,200 | 0 | 0 | 0 | 15,320 |
| ES | RNG/*8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 5,780 | 0 | 0 | 0 | 0,578 |
| ES | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 396,891 | 285,910 | 0 | 72,04 | 39,689 |
| ES | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2289,293 | 924,220 | 0 | 40,37 | 228,929 |
| ES | SBR/09- | Besuugo | IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 101,722 | 30,106 | 11,496 | 40,90 | 10,172 |
| ES | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 5,557 | 0 | 0 | 0 | 0,556 |
| ES | SBR/678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 115,150 | 107,872 | 0 | 93,68 | 7,278 |
| ES | SOL/8AB | Harilik merikeel | 8.a ja 8.b | 8,132 | 7,837 | 0 | 96,37 | 0,295 |
| ES | WHB/*05-F | Põhjaputassuu | Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul) | 1343,510 | 0 | 0 | 0 | 134,351 |
| ES | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 853,297 | 766,876 | 0 | 89,87 | 85,330 |
| ES | WHB/8C3411 | Põhjaputassuu | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 47848,098 | 21175,883 | 0 | 44,26 | 4784,810 |
| ES | WHG/56-14 | Merlang | 6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 0,031 | 0 | 0 | 0 | 0,003 |
| FI | HER/30/31 | Heeringas | Alarajoonid 30-31 | 92351,839 | 80970,999 | 0 | 87,68 | 9235,184 |
| FI | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 54745,026 | 45908,600 | 0 | 83,86 | 5474,503 |
| FR | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 18,900 | 14,757 | 0 | 78,08 | 1,890 |
| FR | ANE/08. | Anšoovis | 8 | 5609,698 | 3141,550 | 0 | 56 | 560,970 |
| FR | ANF/8C3411 | Merikuratlased | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 58,878 | 28,689 | 0 | 48,73 | 5,888 |
| FR | BLI/5B67 | Sinine molva | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 8776,985 | 1324,221 | 0 | 15,09 | 877,699 |
| FR | BSF/56712 | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2425,944 | 1605,352 | 0 | 66,17 | 242,594 |
| FR | BSF/8910 | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 25,922 | 9,735 | 0 | 37,55 | 2,592 |
| FR | COD/07 A | Tursk | 7.a | 25,711 | 0 | 0 | 0 | 2,571 |
| FR | COD/07D | Tursk | 7d | 1642,038 | 35,052 | 0 | 2,13 | 164,204 |
| FR | COD/2A3AX4 | Tursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 1603,130 | 588,390 | 0 | 36,70 | 160,313 |
| FR | COD/7XAD34 | Tursk | 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 2202,064 | 519,775 | 0 | 23,60 | 220,206 |
| FR | GHL/2 A-C46 | Süvalest | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 363,442 | 189,970 | 0 | 52,27 | 36,344 |
| FR | HAD/*2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A puhul) | 27,740 | 0 | 0 | 0 | 2,774 |
| FR | HAD/07 A | Kilttursk | 7.a | 201,850 | 0 | 0 | 0 | 20,185 |
| FR | HAD/2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 920,140 | 203,465 | 0 | 22,11 | 92,014 |
| FR | HAD/5BC6A | Kilttursk | 6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 269,542 | 66,170 | 0 | 24,55 | 26,954 |
| FR | HAD/6B1214 | Kilttursk | 6.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 599,411 | 0 | 0 | 0 | 59,941 |
| FR | HER/*04B | Heeringas | 4.b (eritingimus HER/4CXB7D puhul) | 9065,005 | 3051,996 | 0 | 33,67 | 906,501 |
| FR | HER/*25B-F | Heeringas | 2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul) | 59,000 | 0 | 0 | 0 | 5,900 |
| FR | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 0,200 | 0 | 0 | 0 | 0,020 |
| FR | HER/2A47DX | Heeringas | 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed | 54,328 | 0 | 0 | 0 | 5,433 |
| FR | HER/4AB | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N | 19509,994 | 17531,200 | 0 | 89,86 | 1950,999 |
| FR | HER/4CXB7D | Heeringas | 4.c, 7.d (välja arvatud Blackwateri varu) | 17904,656 | 10731,228 | 3051,996 | 76,98 | 1790,466 |
| FR | HER/7G-K | Heeringas | 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 680,299 | 2,006 | 0 | 0,29 | 68,030 |
| FR | HKE/*03A | Euroopa merluus | 3.a (eritingimus HKE/2AC4-C puhul) | 52,277 | 0 | 0 | 0 | 5,228 |
| FR | HKE/*57-14 | Euroopa merluus | 6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus HKE/8ABDE puhul) | 7601,051 | 0 | 0 | 0 | 760,105 |
| FR | HKE/*8ABDE | Euroopa merluus | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus HKE/571214 puhul) | 3326,972 | 0 | 0 | 0 | 332,697 |
| FR | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 2978,608 | 2691,260 | 0 | 90,35 | 287,348 |
| FR | HKE/571214 | Euroopa merluus | 6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 29082,551 | 19815,129 | 0 | 68,13 | 2908,255 |
| FR | HKE/8ABDE | Euroopa merluus | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e | 32401,216 | 16408,122 | 0 | 50,64 | 3240,122 |
| FR | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 341,118 | 59,875 | 0 | 17,55 | 34,112 |
| FR | JAX/08C. | Stauriidid | 8c | 271,524 | 1,303 | 0 | 0,48 | 27,152 |
| FR | LEZ/*8ABDE | Megrimid | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus LEZ/07 puhul) | 1402,705 | 686,214 | 0 | 48,92 | 140,271 |
| FR | LEZ/07 | Megrimid | 7 | 5361,809 | 3441,945 | 686,214 | 76,99 | 536,181 |
| FR | LEZ/2AC4-C | Megrimid | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 81,961 | 69,068 | 0 | 84,27 | 8,196 |
| FR | LEZ/56-14 | Megrimid | 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6.; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 2644,947 | 117,242 | 0 | 4,43 | 264,495 |
| FR | LEZ/8ABDE | Megrimid | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e | 805,879 | 717,271 | 0 | 89 | 80,588 |
| FR | LEZ/8C3411 | Megrimid | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 49,972 | 1,468 | 0 | 2,94 | 4,997 |
| FR | MAC/*02AN- | Makrell | 2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 248,100 | 0 | 0 | 0 | 24,810 |
| FR | MAC/*08B | Makrell | 8.b (eritingimus MAC/8C3411 puhul) | 19,312 | 0 | 0 | 0 | 1,931 |
| FR | MAC/*2AN- | Makrell | 2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 1264,400 | 0 | 0 | 0 | 126,440 |
| FR | MAC/*8ABD | Makrell | 8.a, 8.b ja 8.d (eritingimus MAC/8C3411 puhul) | 58,355 | 0 | 0 | 0 | 5,836 |
| FR | MAC/*FRO1 | Makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 252,800 | 0 | 0 | 0 | 25,280 |
| FR | MAC/*FRO2 | Makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 1292,800 | 0 | 0 | 0 | 129,280 |
| FR | MAC/8C3411 | Makrell | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 232,094 | 107,926 | 0 | 46,50 | 23,209 |
| FR | NEP/*07U16 | Norra salehomaar | ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07 puhul) | 118,556 | 0 | 0 | 0 | 11,856 |
| FR | NEP/07 | Norra salehomaar | 7 | 7742,863 | 285,176 | 0 | 3,68 | 774,286 |
| FR | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 162,840 | 71,701 | 0 | 44,03 | 16,284 |
| FR | NEP/5BC6 | Norra salehomaar | 6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 112,769 | 0 | 0 | 0 | 11,277 |
| FR | NEP/8ABDE | Norra salehomaar | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e | 4005,488 | 2172,779 | 0 | 54,25 | 400,549 |
| FR | PLE/07A | Atlandi merilest | 7.a | 21,334 | 0 | 0 | 0 | 2,133 |
| FR | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 1364,114 | 112,278 | 0 | 8,23 | 136,411 |
| FR | PLE/7DE. | Atlandi merilest | 7.d ja 7.e | 5908,607 | 2288,899 | 0 | 38,74 | 590,861 |
| FR | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | 3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 24225,974 | 13434,241 | 0 | 55,45 | 2422,597 |
| FR | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | 6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6204,164 | 3652,773 | 0 | 58,88 | 620,416 |
| FR | RNG/*5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 7,891 | 0 | 0 | 0 | 0,789 |
| FR | RNG/*8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 285,718 | 0 | 0 | 0 | 28,572 |
| FR | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2857,182 | 173,520 | 7,392 | 6,33 | 285,718 |
| FR | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 78,911 | 0,007 | 0,22 | 0,29 | 7,891 |
| FR | SBR/678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 23,448 | 23,234 | 0 | 99,09 | 0,214 |
| FR | SOL/07E | Harilik merikeel | 7e | 334,045 | 216,604 | 0 | 64,84 | 33,405 |
| FR | SOL/7FG | Harilik merikeel | 7.f ja 7.g | 65,428 | 44,107 | 0 | 67,41 | 6,543 |
| FR | SOL/8AB | Harilik merikeel | 8.a ja 8.b | 3585,061 | 3164,801 | 0 | 88,28 | 358,506 |
| FR | WHB/*05-F | Põhjaputassuu | Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul) | 3601,250 | 1266,963 | 0 | 35,18 | 360,125 |
| FR | WHG/07A | Merlang | 7.a | 3,332 | 0 | 0 | 0 | 0,333 |
| FR | WHG/2AC4 | Merlang | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 3083,670 | 917,760 | 0 | 29,76 | 308,367 |
| FR | WHG/56-14 | Merlang | 6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 17,371 | 1,872 | 0 | 10,78 | 1,737 |
| FR | WHG/7X7A-C | Merlang | 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 15439,494 | 6385,566 | 0 | 41,36 | 1543,949 |
| IE | BLI/5B67 | Sinine molva | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 33,345 | 0 | 0 | 0 | 3,335 |
| IE | BSF/56712 | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2,011 | 0 | 0 | 0 | 0,201 |
| IE | COD/07 A | Tursk | 7.a | 467,076 | 106,470 | 0 | 22,80 | 46,708 |
| IE | COD/7XAD34 | Tursk | 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 837,095 | 729,354 | 0 | 87,13 | 83,710 |
| IE | GHL/2 A-C46 | Süvalest | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1,128 | 0 | 0 | 0 | 0,113 |
| IE | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 2698,699 | 2428,484 | 0 | 89,99 | 269,870 |
| IE | HER/4AB | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N | 572,884 | 515,034 | 0 | 89,90 | 57,288 |
| IE | HER/7G-K | Heeringas | 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 10179,707 | 4187,598 | 0 | 41,14 | 1017,971 |
| IE | JAX/2A-14 | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 28162,832 | 25347,148 | 0 | 90 | 2815,684 |
| IE | LEZ/07 | Megrimid | 7 | 2487,151 | 2239,119 | 0 | 90,03 | 248,032 |
| IE | LEZ/56-14 | Megrimid | 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6.; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 822,448 | 740,908 | 0 | 90,09 | 81,540 |
| IE | MAC/*2AN- | Makrell | 2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 6399,754 | 0 | 0 | 0 | 639,975 |
| IE | MAC/*4A-EN | Makrell | 2.a püügipiirkonna liidu veed; 4.a püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 47004,647 | 24566,516 | 0 | 52,26 | 4700,465 |
| IE | MAC/*FRO2 | Makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 6523,620 | 0 | 0 | 0 | 652,362 |
| IE | NEP/5BC6 | Norra salehomaar | 6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 188,645 | 65,099 | 0 | 34,51 | 18,865 |
| IE | PLE/07A | Atlandi merilest | 7.a | 1334,634 | 320,468 | 0 | 24,01 | 133,463 |
| IE | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | 6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 365,688 | 231,486 | 0 | 63,30 | 36,569 |
| IE | RHG/5B67- | Põhja-pikksaba | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 2,030 | 0 | 0 | 0 | 0,203 |
| IE | RHG/8X14- | Põhja-pikksaba | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 0,030 | 0 | 0 | 0 | 0,003 |
| IE | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 33,100 | 0,006 | 0 | 0,02 | 3,310 |
| IE | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3,455 | 0 | 0 | 0 | 0,346 |
| IE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 54899,543 | 49902,733 | 0 | 90,90 | 4996,810 |
| IE | WHG/07A | Merlang | 7.a | 50,595 | 43,540 | 0 | 86,06 | 5,060 |
| IE | WHG/7X7A-C | Merlang | 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 6977,282 | 4633,955 | 0 | 66,41 | 697,728 |
| NL | COD/03AN | Tursk | Skagerraki veed | 75,010 | 57,875 | 0 | 77,16 | 7,501 |
| NL | COD/07 A | Tursk | 7.a | 2,000 | 0 | 0 | 0 | 0,200 |
| NL | COD/07D | Tursk | 7d | 48,615 | 8,135 | 0 | 16,73 | 4,862 |
| NL | COD/2A3AX4 | Tursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 1690,786 | 345,580 | 130,330 | 28,15 | 169,079 |
| NL | COD/7XAD34 | Tursk | 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 1,016 | 0,456 | 0 | 44,88 | 0,102 |
| NL | GHL/2 A-C46 | Süvalest | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2,625 | 1,474 | 0 | 56,15 | 0,263 |
| NL | HAD/03A | Kilttursk | 3.a | 4,056 | 3,968 | 0 | 97,83 | 0,088 |
| NL | HAD/2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 194,495 | 49,814 | 50,640 | 51,65 | 19,450 |
| NL | HAD/7X7A34 | Kilttursk | 7.b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 7,410 | 7,338 | 0 | 99,03 | 0,072 |
| NL | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 4368,591 | 3642,760 | 503,600 | 94,91 | 222,231 |
| NL | HER/2A47DX | Heeringas | 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed | 103,262 | 32,390 | 0 | 31,37 | 10,326 |
| NL | HER/4AB | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N | 83660,191 | 78157,441 | 0 | 93,42 | 5502,750 |
| NL | HER/7G-K | Heeringas | 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 829,198 | 438,964 | 0 | 52,94 | 82,920 |
| NL | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 125,105 | 39,437 | 8,958 | 38,68 | 12,511 |
| NL | HKE/571214 | Euroopa merluus | 6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1484,812 | 429,868 | 0 | 28,95 | 148,481 |
| NL | HKE/8ABDE | Euroopa merluus | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e | 42,278 | 0 | 0 | 0 | 4,228 |
| NL | JAX/2A-14 | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 36350,487 | 25344,290 | 2414,244 | 76,36 | 3635,049 |
| NL | LEZ/2AC4-C | Megrimid | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 13,520 | 4,324 | 0 | 31,98 | 1,352 |
| NL | MAC/2CX14- | Makrell | 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 26986,657 | 13030,288 | 12579,712 | 94,90 | 1376,657 |
| NL | MAC/8C3411 | Makrell | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 358,677 | 0 | 356,478 | 99,39 | 2,199 |
| NL | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 1164,977 | 826,308 | 0 | 70,93 | 116,498 |
| NL | PLE/03AN. | Atlandi merilest | Skagerraki veed | 2578,720 | 1526,370 | 0 | 59,19 | 257,872 |
| NL | PLE/07A | Atlandi merilest | 7.a | 0,995 | 0 | 0 | 0 | 0,100 |
| NL | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 51466,950 | 22658,378 | 0 | 44,03 | 5146,695 |
| NL | PLE/7DE. | Atlandi merilest | 7.d ja 7.e | 105,249 | 94,435 | 0 | 89,73 | 10,525 |
| NL | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | 6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 117,145 | 100,261 | 0 | 85,59 | 11,715 |
| NL | SOL/24-C | Harilik merikeel | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 12852,955 | 8335,970 | 0 | 64,86 | 1285,296 |
| NL | SOL/3ABC24 | Harilik merikeel | 3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed | 40,647 | 40,574 | 0 | 99,82 | 0,073 |
| NL | WHG/2AC4 | Merlang | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 1188,600 | 647,804 | 1,364 | 54,62 | 118,860 |
| NL | WHG/7X7A-C | Merlang | 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 553,243 | 494,265 | 0 | 89,34 | 55,324 |
| PL | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 58775,811 | 49537,492 | 0 | 84,28 | 5877,581 |
| PL | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 77568,491 | 74151,750 | 0 | 95,60 | 3416,741 |
| PT | ANF/8C3411 | Merikuratlased | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 726,896 | 435,799 | 0 | 59,95 | 72,690 |
| PT | BSF/8910 | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3267,934 | 1827,440 | 0 | 55,92 | 326,793 |
| PT | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 0,431 | 0 | 0 | 0 | 0,043 |
| PT | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 2474,241 | 1741,283 | 0 | 70,38 | 247,424 |
| PT | JAX/08C. | Stauriidid | 8c | 1549,963 | 532,237 | 0 | 34,34 | 154,996 |
| PT | JAX/09 | Stauriidid | 9 | 38774,125 | 19225,896 | 0 | 49,58 | 3877,413 |
| PT | JAX/2A-14 | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 0,402 | 0 | 0 | 0 | 0,040 |
| PT | LEZ/8C3411 | Megrimid | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 101,084 | 90,764 | 0 | 89,79 | 10,108 |
| PT | MAC/8C3411 | Makrell | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 5704,935 | 4924,715 | 0 | 86,32 | 570,494 |
| PT | SBR/09- | Besuugo | IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 71,122 | 68,156 | 0,018 | 95,86 | 2,948 |
| PT | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 531,232 | 447,739 | 0 | 84,28 | 53,123 |
| PT | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1,455 | 0 | 0 | 0 | 0,146 |
| PT | WHB/8C3411 | Põhjaputassuu | 8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 11796,303 | 3800,215 | 0 | 32,22 | 1179,630 |
| SE | COD/03AN | Tursk | Skagerraki veed | 1166,102 | 670,240 | 0 | 57,48 | 116,610 |
| SE | COD/2A3AX4 | Tursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 53,451 | 38,929 | 0 | 72,83 | 5,345 |
| SE | HAD/03A | Kilttursk | 3.a | 268,679 | 142,556 | 0 | 53,06 | 26,868 |
| SE | HAD/2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 183,231 | 8,009 | 0 | 4,37 | 18,323 |
| SE | HER/03A | Heeringas | 3.a | 31381,211 | 17325,858 | 11832,339 | 92,92 | 2223,014 |
| SE | HER/03A-BC | Heeringas | 3.a | 1016,770 | 56,020 | 0 | 5,51 | 101,677 |
| SE | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 485,797 | 0 | 445,006 | 91,60 | 40,791 |
| SE | HER/2A47DX | Heeringas | 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed | 150,764 | 123,430 | 0 | 81,87 | 15,076 |
| SE | HER/30/31 | Heeringas | Alarajoonid 30-31 | 18918,855 | 16508,830 | 0 | 87,26 | 1891,886 |
| SE | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 74627,970 | 68722,415 | 0 | 92,09 | 5905,555 |
| SE | HER/4AB | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N | 7343,533 | 6646,200 | 19,179 | 90,77 | 678,154 |
| SE | HKE/03A | Euroopa merluus | 3.a | 274,946 | 78,758 | 0 | 28,64 | 27,495 |
| SE | JAX/2A-14 | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 112,694 | 0 | 0 | 0 | 11,269 |
| SE | MAC/2A34 | Makrell | 3.a ja 4.; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 4170,545 | 3693,855 | 366,487 | 97,36 | 110,203 |
| SE | NEP/03A. | Norra salehomaar | 3.a | 3451,775 | 1860,111 | 0 | 53,89 | 345,178 |
| SE | PLE/03AN. | Atlandi merilest | Skagerraki veed | 718,510 | 79,231 | 0 | 11,03 | 71,851 |
| SE | PLE/03AS. | Atlandi merilest | Kattegat | 173,750 | 51,410 | 0 | 29,59 | 17,375 |
| SE | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 147,281 | 37,491 | 0 | 25,46 | 14,728 |
| SE | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | 3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 660,527 | 555,178 | 0 | 84,05 | 66,053 |
| SE | SOL/3ABC24 | Harilik merikeel | 3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed | 28,978 | 16,027 | 0 | 55,31 | 2,898 |
| SE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 53773,703 | 49133,279 | 0 | 91,37 | 4640,424 |
| SE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 44,306 | 33,953 | 0 | 76,63 | 4,431 |
| SE | WHG/2AC4 | Merlang | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 15,320 | 3,465 | 0 | 22,62 | 1,532 |
| UK | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 5,411 | 0,612 | 0 | 11,31 | 0,541 |
| UK | BLI/5B67 | Sinine molva | 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2233,992 | 736,689 | 0 | 32,98 | 223,399 |
| UK | BSF/56712 | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 167,739 | 65,445 | 0 | 39,02 | 16,774 |
| UK | COD/07 A | Tursk | 7.a | 205,556 | 128,097 | 0 | 62,32 | 20,556 |
| UK | COD/07D | Tursk | 7d | 185,868 | 38,817 | 0 | 20,88 | 18,587 |
| UK | COD/2A3AX4 | Tursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 23416,836 | 19321,906 | 1804,817 | 90,22 | 2290,113 |
| UK | COD/7XAD34 | Tursk | 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 248,249 | 132,517 | 0 | 53,38 | 24,825 |
| UK | GHL/2 A-C46 | Süvalest | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1071,439 | 65,285 | 0 | 6,09 | 107,144 |
| UK | HAD/*2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A puhul) | 391,190 | 0 | 0 | 0 | 39,119 |
| UK | HAD/07 A | Kilttursk | 7.a | 1810,143 | 1584,939 | 0 | 87,56 | 181,014 |
| UK | HAD/2AC4 | Kilttursk | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 30920,425 | 22478,756 | 3415,515 | 83,74 | 3092,043 |
| UK | HAD/5BC6A | Kilttursk | 6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3922,369 | 3421,950 | 0 | 87,24 | 392,237 |
| UK | HAD/6B1214 | Kilttursk | 6.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 4233,960 | 3418,035 | 0 | 80,73 | 423,396 |
| UK | HAD/7X7A34 | Kilttursk | 7.b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 648,573 | 581,600 | 0 | 89,67 | 64,857 |
| UK | HER/*04B | Heeringas | 4.b (eritingimus HER/4CXB7D puhul) | 3549,817 | 2533,400 | 0 | 71,37 | 354,982 |
| UK | HER/*25B-F | Heeringas | 2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul) | 382,400 | 0 | 0 | 0 | 38,240 |
| UK | HER/07A/MM | Heeringas | 7.a | 5584,566 | 5508,041 | 0 | 98,63 | 76,525 |
| UK | HER/1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 2601,099 | 2581,562 | 0 | 99,25 | 19,537 |
| UK | HER/2A47DX | Heeringas | 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed | 199,376 | 23,562 | 0 | 11,82 | 19,938 |
| UK | HER/4CXB7D | Heeringas | 4.c, 7.d (välja arvatud Blackwateri varu) | 6786,004 | 4039,171 | 2533,400 | 96,85 | 213,433 |
| UK | HER/7G-K | Heeringas | 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 51,050 | 0,063 | 0 | 0,12 | 5,105 |
| UK | HKE/*03A | Euroopa merluus | 3.a (eritingimus HKE/2AC4-C puhul) | 65,800 | 0 | 0 | 0 | 6,580 |
| UK | HKE/*8ABDE | Euroopa merluus | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus HKE/571214 puhul) | 1871,240 | 198,275 | 0 | 10,60 | 187,124 |
| UK | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 5902,584 | 5233,715 | 0 | 88,67 | 590,258 |
| UK | HKE/571214 | Euroopa merluus | 6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 8262,851 | 5157,358 | 198,275 | 64,82 | 826,285 |
| UK | HKE/8ABDE | Euroopa merluus | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e | 0,680 | 0 | 0 | 0 | 0,068 |
| UK | JAX/*07D | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 7.d (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 507,542 | 507,000 | 0 | 99,89 | 0,542 |
| UK | JAX/*4BC7D | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 507,642 | 0 | 0 | 0 | 50,764 |
| UK | JAX/2A-14 | Stauriidid ja seotud kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 7674,152 | 3852,256 | 587,000 | 57,85 | 767,415 |
| UK | LEZ/*8ABDE | Megrimid | 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus LEZ/07 puhul) | 50,250 | 0 | 0 | 0 | 5,025 |
| UK | LEZ/07 | Megrimid | 7 | 2721,795 | 2487,659 | 0 | 91,40 | 234,136 |
| UK | LEZ/2AC4-C | Megrimid | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 2639,368 | 1524,915 | 0 | 57,78 | 263,937 |
| UK | LEZ/56-14 | Megrimid | 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6.; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1899,925 | 940,595 | 0 | 49,51 | 189,993 |
| UK | MAC/*02AN- | Makrell | 2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 206,000 | 0 | 0 | 0 | 20,600 |
| UK | MAC/*2AN- | Makrell | 2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 15480,000 | 0 | 0 | 0 | 1548,000 |
| UK | MAC/*3A4BC | Makrell | 3.a ja 4.bc (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 547,393 | 146,734 | 0 | 26,81 | 54,739 |
| UK | MAC/*4A-EN | Makrell | 2.a püügipiirkonna liidu veed; 4.a püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 128672,537 | 104911,447 | 0 | 81,53 | 12867,254 |
| UK | MAC/*FRO1 | Makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34 puhul) | 210,000 | 0 | 0 | 0 | 21,000 |
| UK | MAC/*FRO2 | Makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 15798,000 | 0 | 0 | 0 | 1579,800 |
| UK | MAC/2A34 | Makrell | 3.a ja 4.; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 3180,208 | 2917,823 | 146,734 | 96,36 | 115,651 |
| UK | NEP/*07U16 | Norra salehomaar | ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07 puhul) | 457,090 | 432,479 | 0 | 94,62 | 24,611 |
| UK | NEP/03A. | Norra salehomaar | 3.a | 1,300 | 0 | 0 | 0 | 0,130 |
| UK | NEP/07 | Norra salehomaar | 7 | 10588,315 | 5484,596 | 432,479 | 55,88 | 1058,832 |
| UK | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 21596,313 | 10730,990 | 0 | 49,69 | 2159,631 |
| UK | NEP/5BC6 | Norra salehomaar | 6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 13539,462 | 8874,038 | 0 | 65,54 | 1353,946 |
| UK | OTH/*07D | Hirvkalaliste ja merlangi kaaspüük | 7.d (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 25,105 | 0 | 0 | 0 | 2,511 |
| UK | OTH/*2A-14 | Hirvkalaliste, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük | 2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 487,250 | 0 | 0 | 0 | 48,725 |
| UK | PLE/07A | Atlandi merilest | 7.a | 489,056 | 64,473 | 0 | 13,18 | 48,906 |
| UK | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 27468,865 | 9297,279 | 252,383 | 34,77 | 2746,887 |
| UK | PLE/7DE. | Atlandi merilest | 7.d ja 7.e | 2922,110 | 2212,489 | 0 | 75,72 | 292,211 |
| UK | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | 3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 13537,370 | 12466,169 | 0 | 92,09 | 1071,201 |
| UK | POK/56-14 | Põhjaatlandi süsikas | 6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3605,897 | 2763,892 | 0 | 76,65 | 360,590 |
| UK | RHG/8X14- | Põhja-pikksaba | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 0,060 | 0 | 0 | 0 | 0,006 |
| UK | RNG/*5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 0,680 | 0 | 0 | 0 | 0,068 |
| UK | RNG/*8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 16,580 | 0 | 0 | 0 | 1,658 |
| UK | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 167,964 | 5,952 | 7,588 | 8,06 | 16,796 |
| UK | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6,800 | 0 | 0 | 0 | 0,680 |
| UK | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 5,500 | 0 | 0 | 0 | 0,550 |
| UK | SBR/678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2,000 | 1,403 | 0 | 70,15 | 0,200 |
| UK | SOL/07D | Harilik merikeel | 7.d | 474,422 | 392,920 | 0 | 82,82 | 47,442 |
| UK | SOL/07E | Harilik merikeel | 7.e | 888,820 | 791,239 | 0 | 89,02 | 88,882 |
| UK | SOL/24-C | Harilik merikeel | 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed | 734,583 | 431,525 | 0 | 58,74 | 73,458 |
| UK | SOL/7FG | Harilik merikeel | 7.f ja 7.g | 194,130 | 171,026 | 0 | 88,10 | 19,413 |
| UK | WHB/*05-F | Põhjaputassuu | Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul) | 6597,700 | 0 | 0 | 0 | 659,770 |
| UK | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 74895,267 | 72884,194 | 0 | 97,31 | 2011,073 |
| UK | WHG/07A | Merlang | 7.a | 33,681 | 18,857 | 0 | 55,99 | 3,368 |
| UK | WHG/2AC4 | Merlang | 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed | 14987,724 | 10210,170 | 435,341 | 71,03 | 1498,772 |
| UK | WHG/7X7A-C | Merlang | 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k | 1852,626 | 876,852 | 0 | 47,33 | 185,263 |

Riigi kood

Kalavaru kood

Liik

Piirkonna nimetus

2018. aasta lõplik kvoot (tonnides)

Püük 2018. aastal (tonnides)

Eritingimustel püük 2018. aastal (tonnides)

Lõplikust kvoodist kasutatud (%)

Ülekantud kogus (tonnides)

DE

BLI/5B67

Sinine molva

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

120,144

0

0

0

12,014

DE

BSF/56712

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

32,400

0

0

0

3,240

DE

COD/03AN

Tursk

Skagerraki veed

171,625

86,169

0

50,21

17,163

DE

COD/2A3AX4

Tursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

2898,766

458,771

1056,726

52,28

289,877

DE

GHL/2 A-C46

Süvalest

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

30,434

0

0

0

3,043

DE

HAD/*2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A puhul)

0,650

0

0

0

0,065

DE

HAD/03A

Kilttursk

3.a

142,739

31,533

0

22,09

14,274

DE

HAD/2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

987,251

56,378

315,842

37,70

98,725

DE

HAD/5BC6A

Kilttursk

6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6,586

0

0

0

0,659

DE

HAD/6B1214

Kilttursk

6.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

43,847

0

0

0

4,385

DE

HER/*04B

Heeringas

4.b (eritingimus HER/4CXB7D puhul)

545,495

0

0

0

54,550

DE

HER/*04-C

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HER/03A puhul)

179,400

144,000

0

80,27

17,940

DE

HER/*25B-F

Heeringas

2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul)

341,230

0

0

0

34,123

DE

HER/03A

Heeringas

3.a

357,859

174,900

144,000

89,11

35,786

DE

HER/03A-BC

Heeringas

3.a

56,610

30,932

0

54,64

5,661

DE

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

1982,020

1921,308

0,334

96,95

60,378

DE

HER/2A47DX

Heeringas

4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed

58,504

56,524

0

96,62

1,980

DE

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

4033,980

3951,238

0

97,95

82,742

DE

HER/4CXB7D

Heeringas

4.c, 7.d (välja arvatud Blackwateri varu)

11743,415

10818,525

0

92,12

924,890

DE

HER/7G-K

Heeringas

7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

0,021

0

0

0

0,002

DE

HKE/*03A

Euroopa merluus

3.a (eritingimus HKE/2AC4-C puhul)

27,042

7,664

0

28,34

2,704

DE

HKE/*8ABDE

Euroopa merluus

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus HKE/571214 puhul)

2,000

0

0

0

0,200

DE

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

303,514

63,099

7,664

23,31

30,351

DE

HKE/571214

Euroopa merluus

6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

22,000

18,401

0

83,64

2,200

DE

LEZ/07

Megrimid

7.

2,200

0

0

0

0,220

DE

LEZ/2AC4-C

Megrimid

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

7,776

1,119

0

14,39

0,778

DE

MAC/*02AN-

Makrell

2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

112,700

0

0

0

11,270

DE

MAC/*2AN-

Makrell

2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

1898,800

0

0

0

189,880

DE

MAC/*8ABD

Makrell

8.a, 8.b ja 8.d (eritingimus MAC/8C3411 puhul)

437,478

420,736

0

96,17

16,742

DE

MAC/*FRO1

Makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

86,980

0

0

0

8,698

DE

MAC/*FRO2

Makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

1938,700

0,379

0

0,02

193,870

DE

MAC/2A34

Makrell

3.a ja 4.; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

2746,000

2719,445

3,802

99,17

22,753

DE

MAC/8C3411

Makrell

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

437,931

0

420,736

96,07

17,195

DE

NEP/03A.

Norra salehomaar

3.a

26,642

5,936

0

22,28

2,664

DE

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

886,670

542,044

0

61,13

88,667

DE

PLE/03AN.

Atlandi merilest

Skagerraki veed

68,440

8,464

0

12,37

6,844

DE

PLE/03AS.

Atlandi merilest

Kattegat

17,530

0,756

0

4,31

1,753

DE

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

6827,053

2616,898

9,710

38,47

682,705

DE

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

Alarajoonide 22-32 liidu veed

1600,393

1445,913

0

90,35

154,480

DE

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

9029,725

8179,973

0

90,59

849,752

DE

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

247,750

0,479

0

0,19

24,775

DE

RHG/5B67-

Põhja-pikksaba

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

0,066

0

0

0

0,007

DE

RHG/8X14-

Põhja-pikksaba

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

0,157

0

0

0

0,016

DE

RNG/*5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

1,570

0

0

0

0,157

DE

RNG/*8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

0,660

0

0

0

0,066

DE

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6,600

0

0

0

0,660

DE

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

15,700

0

0

0

1,570

DE

SOL/24-C

Harilik merikeel

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

1129,161

722,721

0

64,01

112,916

DE

SOL/3ABC24

Harilik merikeel

3.a; Alarajoonide 22–24 liidu veed

15,808

15,416

0

97,52

0,392

DE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22-32 liidu veed

16698,104

15228,701

0

91,20

1469,403

DE

WHB/*05-F

Põhjaputassuu

Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul)

4108,273

1072,776

0

26,11

410,827

DE

WHG/2AC4

Merlang

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

448,597

60,439

38,781

22,12

44,860

DE

WHG/56-14

Merlang

6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

0,110

0

0

0

0,011

DK

COD/03AN

Tursk

Skagerraki veed

6883,142

4221,317

0

61,33

688,314

DK

COD/2A3AX4

Tursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

7783,297

2030,700

3460,877

70,56

778,330

DK

GHL/2 A-C46

Süvalest

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

17,778

0,001

0

0,01

1,778

DK

HAD/03A

Kilttursk

3.a

2282,198

563,786

0

24,70

228,220

DK

HAD/2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

1796,523

264,354

853,336

62,21

179,652

DK

HAD/5BC6A

Kilttursk

6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1,330

0,750

0

56,39

0,133

DK

HER/*04B

Heeringas

4.b (eritingimus HER/4CXB7D puhul)

926,369

0

0

0

92,637

DK

HER/*04-C

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HER/03A puhul)

8929,906

8328,257

0

93,26

601,649

DK

HER/*25B-F

Heeringas

2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul)

2491,158

0

0

0

249,116

DK

HER/03A

Heeringas

3.a

12586,905

1744,028

8328,257

80,02

1258,691

DK

HER/03A-BC

Heeringas

3.a

6315,259

364,862

0

5,78

631,526

DK

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

17810,134

17051,626

0

95,74

758,508

DK

HER/2A47DX

Heeringas

4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed

10385,789

8549,477

0

82,32

1038,579

DK

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

13158,086

11848,401

0

90,05

1309,685

DK

HER/4AB

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N

130414,230

114965,013

753,001

88,73

13041,423

DK

HER/4CXB7D

Heeringas

4.c, 7.d (välja arvatud Blackwateri varu)

938,480

2,035

0

0,22

93,848

DK

HKE/*03A

Euroopa merluus

3.a (eritingimus HKE/2AC4-C puhul)

235,928

0

0

0

23,593

DK

HKE/03A

Euroopa merluus

3.a

1714,839

568,439

0

33,15

171,484

DK

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

2363,106

560,737

0

23,73

236,311

DK

HKE/571214

Euroopa merluus

6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

3,104

2,600

0

83,76

0,310

DK

JAX/*4BC7D

Stauriidid ja seotud kaaspüük

4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

539,480

0

0

0

53,948

DK

JAX/2A-14

Stauriidid ja seotud kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

11398,686

6051,438

0

53,09

1139,869

DK

LEZ/2AC4-C

Megrimid

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

63,774

44,271

0

69,42

6,377

DK

MAC/*02AN-

Makrell

2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

2405,000

0

0

0

240,500

DK

MAC/*2A6

Makrell

6., 2.a püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

11190,000

3984,698

0

35,61

1119,000

DK

MAC/*3A4BC

Makrell

3.a ja 4.bc (eritingimus MAC/2A34 puhul)

2028,762

762,531

0

37,59

202,876

DK

MAC/*4A-EN

Makrell

2.a püügipiirkonna liidu veed; 4.a püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

2554,430

0

0

0

255,443

DK

MAC/*FRO1

Makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

2456,000

0

0

0

245,600

DK

MAC/2A34

Makrell

3.a ja 4.; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

13930,055

9122,582

4747,229

99,57

60,244

DK

MAC/2A4A-N

Makrell

2.a ja 4.a püügipiirkonna Norra veed

12539,676

12529,570

0

99,92

10,106

DK

MAC/2CX14-

Makrell

6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

4298,986

4225,523

0

98,29

73,463

DK

NEP/03A.

Norra salehomaar

3.a

9645,632

5138,748

0

53,28

964,563

DK

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

1394,844

58,896

0

4,22

139,484

DK

PLE/03AN.

Atlandi merilest

Skagerraki veed

13514,240

4362,259

0

32,28

1351,424

DK

PLE/03AS.

Atlandi merilest

Kattegat

1549,490

479,366

0

30,94

154,949

DK

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

23678,404

4887,871

4781,723

40,84

2367,840

DK

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

Alarajoonide 22–32 liidu veed

5405,970

2402,417

0

44,44

540,597

DK

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

7755,811

6844,467

0

88,25

775,581

DK

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1,605

1,268

0

79,00

0,161

DK

SOL/24-C

Harilik merikeel

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

679,100

367,357

0

54,09

67,910

DK

SOL/3ABC24

Harilik merikeel

3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed

421,819

353,840

0

83,88

42,182

DK

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

27307,558

24577,085

0

90,00

2730,473

DK

WHB/*05-F

Põhjaputassuu

Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul)

541,606

0

0

0

54,161

DK

WHG/2AC4

Merlang

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

1953,310

171,491

67,004

12,21

195,331

DK

WHG/7X7A-C

Merlang

7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

1,000

0,794

0

79,40

0,100

EE

BLI/5B67

Sinine molva

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

18,880

0

0

0

1,888

EE

HER/03D.RG

Heeringas

Alarajoon 28.1

13170,008

12520,836

0

95,07

649,172

EE

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

26957,499

22205,217

0

82,37

2695,750

EE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

31084,876

29625,552

0

95,31

1459,324

ES

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

80,320

72,044

0

89,70

8,032

ES

ANE/08.

Anšoovis

8

27753,493

27614,827

0

99,50

138,666

ES

ANF/8C3411

Merikuratlased

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

3582,444

1536,966

0

42,90

358,244

ES

BLI/5B67

Sinine molva

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

396,998

134,928

0

33,99

39,700

ES

BSF/56712

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

295,428

258,682

0

87,56

29,543

ES

BSF/8910

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

74,478

66,582

0

89,40

7,448

ES

GHL/2 A-C46

Süvalest

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

68,535

30,194

0

44,06

6,854

ES

HAD/5BC6A

Kilttursk

6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

31,107

27,332

0

87,86

3,111

ES

HER/*25B-F

Heeringas

2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul)

5,000

0

0

0

0,500

ES

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

35,432

0

0

0

3,543

ES

HKE/*57-14

Euroopa merluus

6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus HKE/8ABDE puhul)

4219,400

2378,000

0

56,36

421,940

ES

HKE/*8ABDE

Euroopa merluus

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus HKE/571214 puhul)

3325,230

216,000

0

6,50

332,523

ES

HKE/8ABDE

Euroopa merluus

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

14913,441

8889,383

2378,000

75,55

1491,344

ES

HKE/8C3411

Euroopa merluus

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

7591,567

6466,076

0

85,17

759,157

ES

JAX/*08C

Stauriidid

8.c (eritingimus JAX/09 puhul)

2323,177

2090,000

0

89,96

232,318

ES

JAX/*08C2

Stauriidid ja seotud kaaspüük

8.c (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

8227,267

7400,000

0

89,94

822,727

ES

JAX/*09

Stauriidid

9. (eritingimus JAX/08C puhul)

784,528

0

0

0

78,453

ES

JAX/08C.

Stauriidid

8c

15692,080

12235,671

0

77,97

1569,208

ES

JAX/09

Stauriidid

9

24863,885

16575,953

2090,000

75,07

2486,389

ES

JAX/2A-14

Stauriidid ja seotud kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

9789,557

477,878

7400,000

80,47

978,956

ES

LEZ/*8ABDE

Megrimid

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus LEZ/07 puhul)

836,250

37,834

0

4,52

83,625

ES

LEZ/56-14

Megrimid

5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6.; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

688,040

323,245

0

46,98

68,804

ES

LEZ/8ABDE

Megrimid

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

551,524

507,491

0

92,02

44,033

ES

LEZ/8C3411

Megrimid

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

1349,508

847,038

0

62,77

134,951

ES

MAC/*08B

Makrell

8.b (eritingimus MAC/8C3411 puhul)

2936,352

0

0

0

293,635

ES

MAC/*8ABD

Makrell

8.a, 8.b ja 8.d (eritingimus MAC/8C3411 puhul)

8741,172

0

0

0

874,117

ES

MAC/2CX14-

Makrell

6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1511,801

1311,468

0

86,75

151,180

ES

MAC/8C3411

Makrell

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

30008,507

28784,005

0

95,92

1224,502

ES

NEP/07

Norra salehomaar

7

1693,642

27,263

158,375

10,96

169,364

ES

NEP/5BC6

Norra salehomaar

6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

109,962

0,061

0

0,06

10,996

ES

NEP/8ABDE

Norra salehomaar

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

36,451

0

0

0

3,645

ES

OTH/*08C2

Hirvkalaliste ja merlangi kaaspüük

8.c (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

284,008

0

0

0

28,401

ES

OTH/*2A-14

Hirvkalaliste, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

568,015

0

0

0

56,802

ES

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

19,288

6,772

0

35,11

1,929

ES

RHG/5B67-

Põhja-pikksaba

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

0,500

0

0

0

0,050

ES

RHG/8X14-

Põhja-pikksaba

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

15,080

0

0

0

1,508

ES

RNG/*5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

153,200

0

0

0

15,320

ES

RNG/*8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

5,780

0

0

0

0,578

ES

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

396,891

285,910

0

72,04

39,689

ES

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2289,293

924,220

0

40,37

228,929

ES

SBR/09-

Besuugo

IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

101,722

30,106

11,496

40,90

10,172

ES

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

5,557

0

0

0

0,556

ES

SBR/678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

115,150

107,872

0

93,68

7,278

ES

SOL/8AB

Harilik merikeel

8.a ja 8.b

8,132

7,837

0

96,37

0,295

ES

WHB/*05-F

Põhjaputassuu

Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul)

1343,510

0

0

0

134,351

ES

WHB/1X14

Põhjaputassuu

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

853,297

766,876

0

89,87

85,330

ES

WHB/8C3411

Põhjaputassuu

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

47848,098

21175,883

0

44,26

4784,810

ES

WHG/56-14

Merlang

6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

0,031

0

0

0

0,003

FI

HER/30/31

Heeringas

Alarajoonid 30-31

92351,839

80970,999

0

87,68

9235,184

FI

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

54745,026

45908,600

0

83,86

5474,503

FR

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

18,900

14,757

0

78,08

1,890

FR

ANE/08.

Anšoovis

8

5609,698

3141,550

0

56

560,970

FR

ANF/8C3411

Merikuratlased

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

58,878

28,689

0

48,73

5,888

FR

BLI/5B67

Sinine molva

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

8776,985

1324,221

0

15,09

877,699

FR

BSF/56712

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2425,944

1605,352

0

66,17

242,594

FR

BSF/8910

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

25,922

9,735

0

37,55

2,592

FR

COD/07 A

Tursk

7.a

25,711

0

0

0

2,571

FR

COD/07D

Tursk

7d

1642,038

35,052

0

2,13

164,204

FR

COD/2A3AX4

Tursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

1603,130

588,390

0

36,70

160,313

FR

COD/7XAD34

Tursk

7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

2202,064

519,775

0

23,60

220,206

FR

GHL/2 A-C46

Süvalest

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

363,442

189,970

0

52,27

36,344

FR

HAD/*2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A puhul)

27,740

0

0

0

2,774

FR

HAD/07 A

Kilttursk

7.a

201,850

0

0

0

20,185

FR

HAD/2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

920,140

203,465

0

22,11

92,014

FR

HAD/5BC6A

Kilttursk

6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

269,542

66,170

0

24,55

26,954

FR

HAD/6B1214

Kilttursk

6.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

599,411

0

0

0

59,941

FR

HER/*04B

Heeringas

4.b (eritingimus HER/4CXB7D puhul)

9065,005

3051,996

0

33,67

906,501

FR

HER/*25B-F

Heeringas

2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul)

59,000

0

0

0

5,900

FR

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

0,200

0

0

0

0,020

FR

HER/2A47DX

Heeringas

4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed

54,328

0

0

0

5,433

FR

HER/4AB

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N

19509,994

17531,200

0

89,86

1950,999

FR

HER/4CXB7D

Heeringas

4.c, 7.d (välja arvatud Blackwateri varu)

17904,656

10731,228

3051,996

76,98

1790,466

FR

HER/7G-K

Heeringas

7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

680,299

2,006

0

0,29

68,030

FR

HKE/*03A

Euroopa merluus

3.a (eritingimus HKE/2AC4-C puhul)

52,277

0

0

0

5,228

FR

HKE/*57-14

Euroopa merluus

6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus HKE/8ABDE puhul)

7601,051

0

0

0

760,105

FR

HKE/*8ABDE

Euroopa merluus

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus HKE/571214 puhul)

3326,972

0

0

0

332,697

FR

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

2978,608

2691,260

0

90,35

287,348

FR

HKE/571214

Euroopa merluus

6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

29082,551

19815,129

0

68,13

2908,255

FR

HKE/8ABDE

Euroopa merluus

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

32401,216

16408,122

0

50,64

3240,122

FR

HKE/8C3411

Euroopa merluus

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

341,118

59,875

0

17,55

34,112

FR

JAX/08C.

Stauriidid

8c

271,524

1,303

0

0,48

27,152

FR

LEZ/*8ABDE

Megrimid

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus LEZ/07 puhul)

1402,705

686,214

0

48,92

140,271

FR

LEZ/07

Megrimid

7

5361,809

3441,945

686,214

76,99

536,181

FR

LEZ/2AC4-C

Megrimid

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

81,961

69,068

0

84,27

8,196

FR

LEZ/56-14

Megrimid

5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6.; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

2644,947

117,242

0

4,43

264,495

FR

LEZ/8ABDE

Megrimid

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

805,879

717,271

0

89

80,588

FR

LEZ/8C3411

Megrimid

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

49,972

1,468

0

2,94

4,997

FR

MAC/*02AN-

Makrell

2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

248,100

0

0

0

24,810

FR

MAC/*08B

Makrell

8.b (eritingimus MAC/8C3411 puhul)

19,312

0

0

0

1,931

FR

MAC/*2AN-

Makrell

2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

1264,400

0

0

0

126,440

FR

MAC/*8ABD

Makrell

8.a, 8.b ja 8.d (eritingimus MAC/8C3411 puhul)

58,355

0

0

0

5,836

FR

MAC/*FRO1

Makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

252,800

0

0

0

25,280

FR

MAC/*FRO2

Makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

1292,800

0

0

0

129,280

FR

MAC/8C3411

Makrell

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

232,094

107,926

0

46,50

23,209

FR

NEP/*07U16

Norra salehomaar

ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07 puhul)

118,556

0

0

0

11,856

FR

NEP/07

Norra salehomaar

7

7742,863

285,176

0

3,68

774,286

FR

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

162,840

71,701

0

44,03

16,284

FR

NEP/5BC6

Norra salehomaar

6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

112,769

0

0

0

11,277

FR

NEP/8ABDE

Norra salehomaar

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

4005,488

2172,779

0

54,25

400,549

FR

PLE/07A

Atlandi merilest

7.a

21,334

0

0

0

2,133

FR

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

1364,114

112,278

0

8,23

136,411

FR

PLE/7DE.

Atlandi merilest

7.d ja 7.e

5908,607

2288,899

0

38,74

590,861

FR

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

24225,974

13434,241

0

55,45

2422,597

FR

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6204,164

3652,773

0

58,88

620,416

FR

RNG/*5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

7,891

0

0

0

0,789

FR

RNG/*8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

285,718

0

0

0

28,572

FR

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2857,182

173,520

7,392

6,33

285,718

FR

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

78,911

0,007

0,22

0,29

7,891

FR

SBR/678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

23,448

23,234

0

99,09

0,214

FR

SOL/07E

Harilik merikeel

7e

334,045

216,604

0

64,84

33,405

FR

SOL/7FG

Harilik merikeel

7.f ja 7.g

65,428

44,107

0

67,41

6,543

FR

SOL/8AB

Harilik merikeel

8.a ja 8.b

3585,061

3164,801

0

88,28

358,506

FR

WHB/*05-F

Põhjaputassuu

Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul)

3601,250

1266,963

0

35,18

360,125

FR

WHG/07A

Merlang

7.a

3,332

0

0

0

0,333

FR

WHG/2AC4

Merlang

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

3083,670

917,760

0

29,76

308,367

FR

WHG/56-14

Merlang

6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

17,371

1,872

0

10,78

1,737

FR

WHG/7X7A-C

Merlang

7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

15439,494

6385,566

0

41,36

1543,949

IE

BLI/5B67

Sinine molva

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

33,345

0

0

0

3,335

IE

BSF/56712

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2,011

0

0

0

0,201

IE

COD/07 A

Tursk

7.a

467,076

106,470

0

22,80

46,708

IE

COD/7XAD34

Tursk

7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

837,095

729,354

0

87,13

83,710

IE

GHL/2 A-C46

Süvalest

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1,128

0

0

0

0,113

IE

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

2698,699

2428,484

0

89,99

269,870

IE

HER/4AB

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N

572,884

515,034

0

89,90

57,288

IE

HER/7G-K

Heeringas

7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

10179,707

4187,598

0

41,14

1017,971

IE

JAX/2A-14

Stauriidid ja seotud kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

28162,832

25347,148

0

90

2815,684

IE

LEZ/07

Megrimid

7

2487,151

2239,119

0

90,03

248,032

IE

LEZ/56-14

Megrimid

5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6.; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

822,448

740,908

0

90,09

81,540

IE

MAC/*2AN-

Makrell

2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

6399,754

0

0

0

639,975

IE

MAC/*4A-EN

Makrell

2.a püügipiirkonna liidu veed; 4.a püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

47004,647

24566,516

0

52,26

4700,465

IE

MAC/*FRO2

Makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

6523,620

0

0

0

652,362

IE

NEP/5BC6

Norra salehomaar

6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

188,645

65,099

0

34,51

18,865

IE

PLE/07A

Atlandi merilest

7.a

1334,634

320,468

0

24,01

133,463

IE

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

365,688

231,486

0

63,30

36,569

IE

RHG/5B67-

Põhja-pikksaba

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

2,030

0

0

0

0,203

IE

RHG/8X14-

Põhja-pikksaba

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

0,030

0

0

0

0,003

IE

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

33,100

0,006

0

0,02

3,310

IE

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3,455

0

0

0

0,346

IE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

54899,543

49902,733

0

90,90

4996,810

IE

WHG/07A

Merlang

7.a

50,595

43,540

0

86,06

5,060

IE

WHG/7X7A-C

Merlang

7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

6977,282

4633,955

0

66,41

697,728

NL

COD/03AN

Tursk

Skagerraki veed

75,010

57,875

0

77,16

7,501

NL

COD/07 A

Tursk

7.a

2,000

0

0

0

0,200

NL

COD/07D

Tursk

7d

48,615

8,135

0

16,73

4,862

NL

COD/2A3AX4

Tursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

1690,786

345,580

130,330

28,15

169,079

NL

COD/7XAD34

Tursk

7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

1,016

0,456

0

44,88

0,102

NL

GHL/2 A-C46

Süvalest

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2,625

1,474

0

56,15

0,263

NL

HAD/03A

Kilttursk

3.a

4,056

3,968

0

97,83

0,088

NL

HAD/2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

194,495

49,814

50,640

51,65

19,450

NL

HAD/7X7A34

Kilttursk

7.b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

7,410

7,338

0

99,03

0,072

NL

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

4368,591

3642,760

503,600

94,91

222,231

NL

HER/2A47DX

Heeringas

4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed

103,262

32,390

0

31,37

10,326

NL

HER/4AB

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N

83660,191

78157,441

0

93,42

5502,750

NL

HER/7G-K

Heeringas

7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

829,198

438,964

0

52,94

82,920

NL

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

125,105

39,437

8,958

38,68

12,511

NL

HKE/571214

Euroopa merluus

6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1484,812

429,868

0

28,95

148,481

NL

HKE/8ABDE

Euroopa merluus

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

42,278

0

0

0

4,228

NL

JAX/2A-14

Stauriidid ja seotud kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

36350,487

25344,290

2414,244

76,36

3635,049

NL

LEZ/2AC4-C

Megrimid

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

13,520

4,324

0

31,98

1,352

NL

MAC/2CX14-

Makrell

6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

26986,657

13030,288

12579,712

94,90

1376,657

NL

MAC/8C3411

Makrell

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

358,677

0

356,478

99,39

2,199

NL

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

1164,977

826,308

0

70,93

116,498

NL

PLE/03AN.

Atlandi merilest

Skagerraki veed

2578,720

1526,370

0

59,19

257,872

NL

PLE/07A

Atlandi merilest

7.a

0,995

0

0

0

0,100

NL

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

51466,950

22658,378

0

44,03

5146,695

NL

PLE/7DE.

Atlandi merilest

7.d ja 7.e

105,249

94,435

0

89,73

10,525

NL

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

117,145

100,261

0

85,59

11,715

NL

SOL/24-C

Harilik merikeel

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

12852,955

8335,970

0

64,86

1285,296

NL

SOL/3ABC24

Harilik merikeel

3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed

40,647

40,574

0

99,82

0,073

NL

WHG/2AC4

Merlang

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

1188,600

647,804

1,364

54,62

118,860

NL

WHG/7X7A-C

Merlang

7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

553,243

494,265

0

89,34

55,324

PL

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

58775,811

49537,492

0

84,28

5877,581

PL

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

77568,491

74151,750

0

95,60

3416,741

PT

ANF/8C3411

Merikuratlased

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

726,896

435,799

0

59,95

72,690

PT

BSF/8910

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3267,934

1827,440

0

55,92

326,793

PT

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

0,431

0

0

0

0,043

PT

HKE/8C3411

Euroopa merluus

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

2474,241

1741,283

0

70,38

247,424

PT

JAX/08C.

Stauriidid

8c

1549,963

532,237

0

34,34

154,996

PT

JAX/09

Stauriidid

9

38774,125

19225,896

0

49,58

3877,413

PT

JAX/2A-14

Stauriidid ja seotud kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

0,402

0

0

0

0,040

PT

LEZ/8C3411

Megrimid

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

101,084

90,764

0

89,79

10,108

PT

MAC/8C3411

Makrell

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

5704,935

4924,715

0

86,32

570,494

PT

SBR/09-

Besuugo

IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

71,122

68,156

0,018

95,86

2,948

PT

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

531,232

447,739

0

84,28

53,123

PT

WHB/1X14

Põhjaputassuu

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1,455

0

0

0

0,146

PT

WHB/8C3411

Põhjaputassuu

8.c, 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

11796,303

3800,215

0

32,22

1179,630

SE

COD/03AN

Tursk

Skagerraki veed

1166,102

670,240

0

57,48

116,610

SE

COD/2A3AX4

Tursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

53,451

38,929

0

72,83

5,345

SE

HAD/03A

Kilttursk

3.a

268,679

142,556

0

53,06

26,868

SE

HAD/2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

183,231

8,009

0

4,37

18,323

SE

HER/03A

Heeringas

3.a

31381,211

17325,858

11832,339

92,92

2223,014

SE

HER/03A-BC

Heeringas

3.a

1016,770

56,020

0

5,51

101,677

SE

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

485,797

0

445,006

91,60

40,791

SE

HER/2A47DX

Heeringas

4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed

150,764

123,430

0

81,87

15,076

SE

HER/30/31

Heeringas

Alarajoonid 30-31

18918,855

16508,830

0

87,26

1891,886

SE

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

74627,970

68722,415

0

92,09

5905,555

SE

HER/4AB

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N

7343,533

6646,200

19,179

90,77

678,154

SE

HKE/03A

Euroopa merluus

3.a

274,946

78,758

0

28,64

27,495

SE

JAX/2A-14

Stauriidid ja seotud kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

112,694

0

0

0

11,269

SE

MAC/2A34

Makrell

3.a ja 4.; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

4170,545

3693,855

366,487

97,36

110,203

SE

NEP/03A.

Norra salehomaar

3.a

3451,775

1860,111

0

53,89

345,178

SE

PLE/03AN.

Atlandi merilest

Skagerraki veed

718,510

79,231

0

11,03

71,851

SE

PLE/03AS.

Atlandi merilest

Kattegat

173,750

51,410

0

29,59

17,375

SE

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

Alarajoonide 22–32 liidu veed

147,281

37,491

0

25,46

14,728

SE

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

660,527

555,178

0

84,05

66,053

SE

SOL/3ABC24

Harilik merikeel

3.a; alarajoonide 22–24 liidu veed

28,978

16,027

0

55,31

2,898

SE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

53773,703

49133,279

0

91,37

4640,424

SE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

44,306

33,953

0

76,63

4,431

SE

WHG/2AC4

Merlang

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

15,320

3,465

0

22,62

1,532

UK

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

5,411

0,612

0

11,31

0,541

UK

BLI/5B67

Sinine molva

5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2233,992

736,689

0

32,98

223,399

UK

BSF/56712

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

167,739

65,445

0

39,02

16,774

UK

COD/07 A

Tursk

7.a

205,556

128,097

0

62,32

20,556

UK

COD/07D

Tursk

7d

185,868

38,817

0

20,88

18,587

UK

COD/2A3AX4

Tursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

23416,836

19321,906

1804,817

90,22

2290,113

UK

COD/7XAD34

Tursk

7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10.; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

248,249

132,517

0

53,38

24,825

UK

GHL/2 A-C46

Süvalest

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed; 5.b ja 6. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1071,439

65,285

0

6,09

107,144

UK

HAD/*2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A puhul)

391,190

0

0

0

39,119

UK

HAD/07 A

Kilttursk

7.a

1810,143

1584,939

0

87,56

181,014

UK

HAD/2AC4

Kilttursk

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

30920,425

22478,756

3415,515

83,74

3092,043

UK

HAD/5BC6A

Kilttursk

6.b ja 6.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3922,369

3421,950

0

87,24

392,237

UK

HAD/6B1214

Kilttursk

6.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

4233,960

3418,035

0

80,73

423,396

UK

HAD/7X7A34

Kilttursk

7.b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

648,573

581,600

0

89,67

64,857

UK

HER/*04B

Heeringas

4.b (eritingimus HER/4CXB7D puhul)

3549,817

2533,400

0

71,37

354,982

UK

HER/*25B-F

Heeringas

2., 5.b põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul)

382,400

0

0

0

38,240

UK

HER/07A/MM

Heeringas

7.a

5584,566

5508,041

0

98,63

76,525

UK

HER/1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

2601,099

2581,562

0

99,25

19,537

UK

HER/2A47DX

Heeringas

4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna liidu veed

199,376

23,562

0

11,82

19,938

UK

HER/4CXB7D

Heeringas

4.c, 7.d (välja arvatud Blackwateri varu)

6786,004

4039,171

2533,400

96,85

213,433

UK

HER/7G-K

Heeringas

7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

51,050

0,063

0

0,12

5,105

UK

HKE/*03A

Euroopa merluus

3.a (eritingimus HKE/2AC4-C puhul)

65,800

0

0

0

6,580

UK

HKE/*8ABDE

Euroopa merluus

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus HKE/571214 puhul)

1871,240

198,275

0

10,60

187,124

UK

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

5902,584

5233,715

0

88,67

590,258

UK

HKE/571214

Euroopa merluus

6. ja 7.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

8262,851

5157,358

198,275

64,82

826,285

UK

HKE/8ABDE

Euroopa merluus

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e

0,680

0

0

0

0,068

UK

JAX/*07D

Stauriidid ja seotud kaaspüük

7.d (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

507,542

507,000

0

99,89

0,542

UK

JAX/*4BC7D

Stauriidid ja seotud kaaspüük

4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

507,642

0

0

0

50,764

UK

JAX/2A-14

Stauriidid ja seotud kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

7674,152

3852,256

587,000

57,85

767,415

UK

LEZ/*8ABDE

Megrimid

8.a, 8.b, 8.d ja 8.e (eritingimus LEZ/07 puhul)

50,250

0

0

0

5,025

UK

LEZ/07

Megrimid

7

2721,795

2487,659

0

91,40

234,136

UK

LEZ/2AC4-C

Megrimid

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

2639,368

1524,915

0

57,78

263,937

UK

LEZ/56-14

Megrimid

5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6.; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1899,925

940,595

0

49,51

189,993

UK

MAC/*02AN-

Makrell

2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

206,000

0

0

0

20,600

UK

MAC/*2AN-

Makrell

2.a püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

15480,000

0

0

0

1548,000

UK

MAC/*3A4BC

Makrell

3.a ja 4.bc (eritingimus MAC/2A34 puhul)

547,393

146,734

0

26,81

54,739

UK

MAC/*4A-EN

Makrell

2.a püügipiirkonna liidu veed; 4.a püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

128672,537

104911,447

0

81,53

12867,254

UK

MAC/*FRO1

Makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34 puhul)

210,000

0

0

0

21,000

UK

MAC/*FRO2

Makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

15798,000

0

0

0

1579,800

UK

MAC/2A34

Makrell

3.a ja 4.; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

3180,208

2917,823

146,734

96,36

115,651

UK

NEP/*07U16

Norra salehomaar

ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07 puhul)

457,090

432,479

0

94,62

24,611

UK

NEP/03A.

Norra salehomaar

3.a

1,300

0

0

0

0,130

UK

NEP/07

Norra salehomaar

7

10588,315

5484,596

432,479

55,88

1058,832

UK

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

21596,313

10730,990

0

49,69

2159,631

UK

NEP/5BC6

Norra salehomaar

6.; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

13539,462

8874,038

0

65,54

1353,946

UK

OTH/*07D

Hirvkalaliste ja merlangi kaaspüük

7.d (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

25,105

0

0

0

2,511

UK

OTH/*2A-14

Hirvkalaliste, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük

2.a ja 4.a püügipiirkonna liidu veed; 6., 7.a–c, 7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

487,250

0

0

0

48,725

UK

PLE/07A

Atlandi merilest

7.a

489,056

64,473

0

13,18

48,906

UK

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

27468,865

9297,279

252,383

34,77

2746,887

UK

PLE/7DE.

Atlandi merilest

7.d ja 7.e

2922,110

2212,489

0

75,72

292,211

UK

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

3.a ja 4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

13537,370

12466,169

0

92,09

1071,201

UK

POK/56-14

Põhjaatlandi süsikas

6.; 5.b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3605,897

2763,892

0

76,65

360,590

UK

RHG/8X14-

Põhja-pikksaba

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

0,060

0

0

0

0,006

UK

RNG/*5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

0,680

0

0

0

0,068

UK

RNG/*8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

16,580

0

0

0

1,658

UK

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

167,964

5,952

7,588

8,06

16,796

UK

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6,800

0

0

0

0,680

UK

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

5,500

0

0

0

0,550

UK

SBR/678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2,000

1,403

0

70,15

0,200

UK

SOL/07D

Harilik merikeel

7.d

474,422

392,920

0

82,82

47,442

UK

SOL/07E

Harilik merikeel

7.e

888,820

791,239

0

89,02

88,882

UK

SOL/24-C

Harilik merikeel

2.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed

734,583

431,525

0

58,74

73,458

UK

SOL/7FG

Harilik merikeel

7.f ja 7.g

194,130

171,026

0

88,10

19,413

UK

WHB/*05-F

Põhjaputassuu

Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul)

6597,700

0

0

0

659,770

UK

WHB/1X14

Põhjaputassuu

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

74895,267

72884,194

0

97,31

2011,073

UK

WHG/07A

Merlang

7.a

33,681

18,857

0

55,99

3,368

UK

WHG/2AC4

Merlang

4.; 2.a püügipiirkonna liidu veed

14987,724

10210,170

435,341

71,03

1498,772

UK

WHG/7X7A-C

Merlang

7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j ja 7.k

1852,626

876,852

0

47,33

185,263

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõike 8 kohase püügivõimaluste vahetamise, nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohase, aastatel 2017–2018 toimuva kvootide ülekandmise või määruse (EÜ) nr 1224/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1) artiklite 37 ja 105 kohase püügivõimaluste ümberjaotamise ja mahaarvamise arvessevõtmist.

(2)  Asjakohaste püügivõimaluste määruste lisades sätestatud eritingimused.

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/40

---

KOMISJONI DELEGEERITUD määrus (EL) 2019/1705,

10. oktoober 2019,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL, Euratom) 2019/1197 seoses tähtaegadega, mille jooksul Ühendkuningriik peab täitma tingimused, mille kohaselt säilib Ühendkuningriigil pärast liidust väljaastumist õigus saada vahendeid liidu eelarvest

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. juuli 2019. aasta määrust (EL, Euratom) 2019/1197, mis käsitleb 2019. aastal liidu üldeelarve täitmise ja rahastamisega seotud meetmeid seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3, artikli 3 lõiget 3 ja artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada. |
| --- | --- |

(1)

29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamisest, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada.

| (2) | Määrusega (EL, Euratom) 2019/1197 on sätestatud tingimused, mille kohaselt Ühendkuningriigil ning Ühendkuningriigis elu- või asutamiskohta omavatel isikutel ja üksustel säilib õigus saada vahendeid liidu eelarvest 2019. aastal tekkinud rahastamiskõlblike kulude katmiseks alates kuupäevast, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, ning kehtestatakse tähtajad, mille jooksul Ühendkuningriik peab täitma nimetatud õiguse säilimiseks vajalikud tingimused, sealhulgas 2019. aasta augustile järgnevate kuude maksegraafik. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL, Euratom) 2019/1197 on sätestatud tingimused, mille kohaselt Ühendkuningriigil ning Ühendkuningriigis elu- või asutamiskohta omavatel isikutel ja üksustel säilib õigus saada vahendeid liidu eelarvest 2019. aastal tekkinud rahastamiskõlblike kulude katmiseks alates kuupäevast, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, ning kehtestatakse tähtajad, mille jooksul Ühendkuningriik peab täitma nimetatud õiguse säilimiseks vajalikud tingimused, sealhulgas 2019. aasta augustile järgnevate kuude maksegraafik.

| (3) | Tähtajad ja maksegraafik kehtestati lähtudes võimalusest, et Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust lepinguta välja 13. aprillil 2019. |
| --- | --- |

(3)

Tähtajad ja maksegraafik kehtestati lähtudes võimalusest, et Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust lepinguta välja 13. aprillil 2019.

| (4) | 11. aprillil 2019. aastal võttis Euroopa Ülemkogu vastu otsuse (EL) 2019/584, (2) millega pikendati ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega kokkuleppel Ühendkuningriigiga kuni 31. oktoobrini 2019. |
| --- | --- |

(4)

11. aprillil 2019. aastal võttis Euroopa Ülemkogu vastu otsuse (EL) 2019/584, (2) millega pikendati ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega kokkuleppel Ühendkuningriigiga kuni 31. oktoobrini 2019.

2

| (5) | Seepärast on asjakohane pikendada tähtaegu, mille jooksul Ühendkuningriik peab täitma määruses (EL, Euratom) 2019/1197 sätestatud tingimused, ning muuta maksegraafikut, et võtta arvesse ELi lepingu artikli 50 lõikes 3 sätestatud tähtaja pikendamist 31. oktoobrini 2019. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane pikendada tähtaegu, mille jooksul Ühendkuningriik peab täitma määruses (EL, Euratom) 2019/1197 sätestatud tingimused, ning muuta maksegraafikut, et võtta arvesse ELi lepingu artikli 50 lõikes 3 sätestatud tähtaja pikendamist 31. oktoobrini 2019.

| (6) | Määrust (EL, Euratom) 2019/1197 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EL, Euratom) 2019/1197 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Samuti tuleb märkida, et määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 3 lõike 1 punktis a nimetatud tingimus ei ole enam asjakohane. |
| --- | --- |

(7)

Samuti tuleb märkida, et määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 3 lõike 1 punktis a nimetatud tingimus ei ole enam asjakohane.

| (8) | Selleks et vältida tõsise häire ohtu liidu 2019. aasta eelarve täitmisele ja rahastamisele Ühendkuningriigi liidust välja astumise kuupäeval eelkõige liidu kuluprogrammide ja muude meetmete toetusesaajate jaoks, tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artiklis 8 kirjeldatud kiirmenetluse korras, nagu on sätestatud määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 2 lõikes 3 ja artikli 3 lõikes 3, ning see peaks jõustuma võimalikult kiiresti ehk järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda tuleks kohaldada alates järgmisest päevast pärast seda, kui lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et vältida tõsise häire ohtu liidu 2019. aasta eelarve täitmisele ja rahastamisele Ühendkuningriigi liidust välja astumise kuupäeval eelkõige liidu kuluprogrammide ja muude meetmete toetusesaajate jaoks, tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artiklis 8 kirjeldatud kiirmenetluse korras, nagu on sätestatud määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 2 lõikes 3 ja artikli 3 lõikes 3, ning see peaks jõustuma võimalikult kiiresti ehk järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda tuleks kohaldada alates järgmisest päevast pärast seda, kui lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping,

Euroopa Liidu Teatajas

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL, Euratom) 2019/1197 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 1 punktid a, b ja c asendatakse järgmistega:






  „a) | Ühendkuningriik on komisjonile 7 kalendripäeva jooksul pärast väljaastumise kuupäeva kirjalikult kinnitanud, et ta teeb kooskõlas käesolevas määruses sätestatud maksegraafikuga eurodes sissemakse summas, mis on kantud 12. detsembril 2018 vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarves (3) sisalduva eelarve A osa „Sissejuhatus ja liidu üldeelarve rahastamine“ tulude poolel esitatud tabeli 7 eelarvereale „Ühendkuningriik“ ja veergu „Omavahendid kokku“, ning mida on vähendatud nende omavahendite summa võrra, mille Ühendkuningriik on 2019. aastaks kättesaadavaks teinud enne väljaastumise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 1 punktid a, b ja c asendatakse järgmistega:

„a)

Ühendkuningriik on komisjonile 7 kalendripäeva jooksul pärast väljaastumise kuupäeva kirjalikult kinnitanud, et ta teeb kooskõlas käesolevas määruses sätestatud maksegraafikuga eurodes sissemakse summas, mis on kantud 12. detsembril 2018 vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarves (3) sisalduva eelarve A osa „Sissejuhatus ja liidu üldeelarve rahastamine“ tulude poolel esitatud tabeli 7 eelarvereale „Ühendkuningriik“ ja veergu „Omavahendid kokku“, ning mida on vähendatud nende omavahendite summa võrra, mille Ühendkuningriik on 2019. aastaks kättesaadavaks teinud enne väljaastumise kuupäeva;

| b) | Ühendkuningriik on 20 kalendripäeva jooksul pärast väljaastumise kuupäeva teinud komisjoni kindlaksmääratud kontole esimese makse, mille suurus vastab käesoleva lõike teises lõigus osutatud osamaksele ja mis on korrutatud järgmise tulemusega: väljaastumise kuupäeva ja 2019. aasta lõpu vahele jäävate täielike kalendrikuude arv, millest on maha arvatud nende kuude arv, mis jäävad esimese makse kuu (mis arvatakse välja) ja 2019. aasta lõpu vahele; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriik on 20 kalendripäeva jooksul pärast väljaastumise kuupäeva teinud komisjoni kindlaksmääratud kontole esimese makse, mille suurus vastab käesoleva lõike teises lõigus osutatud osamaksele ja mis on korrutatud järgmise tulemusega: väljaastumise kuupäeva ja 2019. aasta lõpu vahele jäävate täielike kalendrikuude arv, millest on maha arvatud nende kuude arv, mis jäävad esimese makse kuu (mis arvatakse välja) ja 2019. aasta lõpu vahele;

| c) | Ühendkuningriik on komisjonile 7 kalendripäeva jooksul pärast väljaastumise kuupäeva kirjalikult kinnitanud, et ta võtab kohustuse aktsepteerida ka edaspidi kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega kogu programmide ja meetmete rakendusperioodi kestel tehtavaid kontrolle ja auditeid ning“. |
| --- | --- |

c)

Ühendkuningriik on komisjonile 7 kalendripäeva jooksul pärast väljaastumise kuupäeva kirjalikult kinnitanud, et ta võtab kohustuse aktsepteerida ka edaspidi kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega kogu programmide ja meetmete rakendusperioodi kestel tehtavaid kontrolle ja auditeid ning“.

| 2) | Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Ühendkuningriik on 30 kalendripäeva jooksul pärast väljaastumise kuupäeva teinud komisjoni kindlaksmääratud kontole artikli 2 lõike 1 teises lõigus osutatud ülejäänud igakuised osamaksed ning“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Ühendkuningriik on 30 kalendripäeva jooksul pärast väljaastumise kuupäeva teinud komisjoni kindlaksmääratud kontole artikli 2 lõike 1 teises lõigus osutatud ülejäänud igakuised osamaksed ning“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast kuupäeva, mil vastavalt ELi lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

Käesolevat määrust ei kohaldata, kui Ühendkuningriigiga vastavalt ELi lepingu artikli 50 lõikele 2 sõlmitud väljaastumisleping on jõustunud käesoleva artikli teises lõigus osutatud kuupäevaks.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 189, 15.7.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Ülemkogu 11. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/584, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (ELT L 101, 11.4.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve lõplik vastuvõtmine (EL, Euratom) 2019/333 (ELT L 67, 7.3.2019, lk 1).

3

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1706,

10. oktoober 2019,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/325, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 24. veebruari 2017. aasta rakendusmäärust (EL) 2017/325, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (2) ning mida on muudetud komisjoni 18. detsembri 2017. aasta rakendusmäärusega (EL) 2017/2368, (3) eriti selle artikli 1 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 1105/2010 (4) Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga (edaspidi „vaatlusalune toode“) liitu importimise suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 1105/2010 (4) Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga (edaspidi „vaatlusalune toode“) liitu importimise suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

4

| (2) | Algses uurimises kasutati Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „Hiina“) eksportivate tootjate uurimiseks väljavõttelist uuringut vastavalt alusmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(2)

Algses uurimises kasutati Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „Hiina“) eksportivate tootjate uurimiseks väljavõttelist uuringut vastavalt alusmääruse artiklile 17.

| (3) | Nõukogu kehtestas valimisse kuulunud Hiina eksportivatele tootjatele vaatlusaluse toote impordi suhtes individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad vahemikus 5,1 % –9,8 %. Koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes valimisse ei kuulunud, kehtestati tollimaksumääraks 5,3 %. Peale selle kehtestati üleriigiline tollimaksumäär 9,8 % kõigilt muudelt Hiina äriühingutelt pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kehtestas valimisse kuulunud Hiina eksportivatele tootjatele vaatlusaluse toote impordi suhtes individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad vahemikus 5,1 % –9,8 %. Koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes valimisse ei kuulunud, kehtestati tollimaksumääraks 5,3 %. Peale selle kehtestati üleriigiline tollimaksumäär 9,8 % kõigilt muudelt Hiina äriühingutelt pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes.

| (4) | Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist pikendati rakendusmäärusega (EL) 2017/325 (edaspidi „aegumise läbivaatamise määrus“) algseid meetmeid viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(4)

Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist pikendati rakendusmäärusega (EL) 2017/325 (edaspidi „aegumise läbivaatamise määrus“) algseid meetmeid viie aasta võrra.

| (5) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2368 muudeti rakendusmäärust (EL) 2017/325, et lisada artikli 1 lõige 5, mis võimaldab eksportivatel tootjatel taotleda uue eksportiva tootja režiimi kehtestamist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2368 muudeti rakendusmäärust (EL) 2017/325, et lisada artikli 1 lõige 5, mis võimaldab eksportivatel tootjatel taotleda uue eksportiva tootja režiimi kehtestamist.

| (6) | Rakendusmääruse (EL) 2017/325 (mida on muudetud määrusega (EL) 2017/2368) artikli 1 lõikes 5 on sätestatud, et kui mis tahes asjaosaline, kes on pärit Hiinast, esitab komisjonile piisavaid tõendeid selle kohta, et:






  a) | ta ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil (1. juuli 2008 – 30. juuni 2009) liitu vaatlusalust toodet, |
| --- | --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) 2017/325 (mida on muudetud määrusega (EL) 2017/2368) artikli 1 lõikes 5 on sätestatud, et kui mis tahes asjaosaline, kes on pärit Hiinast, esitab komisjonile piisavaid tõendeid selle kohta, et:

a)

ta ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil (1. juuli 2008 – 30. juuni 2009) liitu vaatlusalust toodet,

| b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| c) | ta on vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi tegelikult liitu eksportinud või ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi liitu märkimisväärses koguses, |
| --- | --- |

c)

ta on vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi tegelikult liitu eksportinud või ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi liitu märkimisväärses koguses,

võib kõnealuse määruse lisa muuta, et kohaldada selle asjaosalise suhtes koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute puhul kohaldatavat tollimaksumäära, milleks on kaalutud keskmine tollimaksumäär 5,3 %.

B.   UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUSED

UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUSED

| (7) | Pärast rakendusmääruse (EL) 2017/325 avaldamist andis endast teada äriühing Wuxi Solead Technology Development Co., Ltd ja esitas komisjonile taotluse, et tema suhtes kehtestataks uue eksportiva tootja režiim ning seega ka koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate Hiina äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 5,3 %. |
| --- | --- |

(7)

Pärast rakendusmääruse (EL) 2017/325 avaldamist andis endast teada äriühing Wuxi Solead Technology Development Co., Ltd ja esitas komisjonile taotluse, et tema suhtes kehtestataks uue eksportiva tootja režiim ning seega ka koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate Hiina äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 5,3 %.

| (8) | Et teha kindlaks, kas taotleja vastab uue eksportiva tootja režiimi kehtestamise kriteeriumidele, mis on esitatud eespool põhjenduses 6, saatis komisjon kõigepealt taotlejale küsimustiku, milles soovis temalt tõendeid nende kriteeriumide täitmise kohta. Pärast küsimustikule saadud vastuse esialgset analüüsi saatis komisjon taotlejale kirja, milles küsis lisateavet; taotleja vastas sellele kirjale. |
| --- | --- |

(8)

Et teha kindlaks, kas taotleja vastab uue eksportiva tootja režiimi kehtestamise kriteeriumidele, mis on esitatud eespool põhjenduses 6, saatis komisjon kõigepealt taotlejale küsimustiku, milles soovis temalt tõendeid nende kriteeriumide täitmise kohta. Pärast küsimustikule saadud vastuse esialgset analüüsi saatis komisjon taotlejale kirja, milles küsis lisateavet; taotleja vastas sellele kirjale.

| (9) | Komisjon kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas taotleja vastab kõnealustele kriteeriumidele. Komisjon teavitas ka liidu tootmisharu kõnealusest uue eksportiva tootja režiimi kehtestamise taotlusest. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas taotleja vastab kõnealustele kriteeriumidele. Komisjon teavitas ka liidu tootmisharu kõnealusest uue eksportiva tootja režiimi kehtestamise taotlusest.

| (10) | Liidu tootmisharu ei esitanud taotluse kohta märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Liidu tootmisharu ei esitanud taotluse kohta märkusi.

C.   TAOTLUSE ANALÜÜS

TAOTLUSE ANALÜÜS

| (11) | Seoses kriteeriumiga a kontrollis komisjon taotleja tegevusluba, põhikirja ja auditeeritud finantsaruandeid ning tegi kindlaks, et taotleja asutati 11. veebruaril 2015. Seega tegi komisjon saadaoleva teabe alusel kindlaks, et taotleja ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil (1. juuli 2008 – 30. juuni 2009) vaatlusalust toodet. Järelikult vastab taotleja põhjenduses 6 märgitud kriteeriumile a. |
| --- | --- |

(11)

Seoses kriteeriumiga a kontrollis komisjon taotleja tegevusluba, põhikirja ja auditeeritud finantsaruandeid ning tegi kindlaks, et taotleja asutati 11. veebruaril 2015. Seega tegi komisjon saadaoleva teabe alusel kindlaks, et taotleja ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil (1. juuli 2008 – 30. juuni 2009) vaatlusalust toodet. Järelikult vastab taotleja põhjenduses 6 märgitud kriteeriumile a.

| (12) | Seoses kriteeriumiga, et taotleja ei tohi olla seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kehtivad algse määrusega kehtestatud dumpinguvastased meetmed (kriteerium b), kontrollis komisjon taotleja aktsionäride ja temaga seotud ekspordimüügiettevõtja suhteid. Komisjon tegi tema käsutuses oleva teabe põhjal kindlaks, et taotleja ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed. Järelikult vastab taotleja põhjenduses 6 märgitud kriteeriumile b. |
| --- | --- |

(12)

Seoses kriteeriumiga, et taotleja ei tohi olla seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kehtivad algse määrusega kehtestatud dumpinguvastased meetmed (kriteerium b), kontrollis komisjon taotleja aktsionäride ja temaga seotud ekspordimüügiettevõtja suhteid. Komisjon tegi tema käsutuses oleva teabe põhjal kindlaks, et taotleja ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed. Järelikult vastab taotleja põhjenduses 6 märgitud kriteeriumile b.

| (13) | Seoses kriteeriumiga c, mille kohaselt peab taotleja olema vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi tegelikult liitu eksportinud või olema võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi liitu märkimisväärses koguses, esitas taotleja tõendid selle kohta, et on eksportinud vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi Horvaatiasse. Ka Horvaatia toll teatas tehingust alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasis. Järelikult vastab äriühing põhjenduses 6 märgitud kriteeriumile c. |
| --- | --- |

(13)

Seoses kriteeriumiga c, mille kohaselt peab taotleja olema vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi tegelikult liitu eksportinud või olema võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi liitu märkimisväärses koguses, esitas taotleja tõendid selle kohta, et on eksportinud vaatlusalust toodet pärast esialgset uurimisperioodi Horvaatiasse. Ka Horvaatia toll teatas tehingust alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasis. Järelikult vastab äriühing põhjenduses 6 märgitud kriteeriumile c.

D.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (14) | Komisjon jõudis järeldusele, et taotleja vastab neile kolmele kriteeriumile, mille kohaselt saab teda käsitada uue eksportiva tootjana. Seega tuleks tema nimi lisada koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute loetellu rakendusmääruse (EL) 2017/325 lisas. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon jõudis järeldusele, et taotleja vastab neile kolmele kriteeriumile, mille kohaselt saab teda käsitada uue eksportiva tootjana. Seega tuleks tema nimi lisada koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute loetellu rakendusmääruse (EL) 2017/325 lisas.

| (15) | Rakendusmäärust (EL) 2017/325 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Rakendusmäärust (EL) 2017/325 tuleks seepärast vastavalt muuta.

E.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (16) | Komisjon teavitas eespool kirjeldatud järeldustest taotlejat ja liidu tootmisharu ning andis neile võimaluse esitada märkusi. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon teavitas eespool kirjeldatud järeldustest taotlejat ja liidu tootmisharu ning andis neile võimaluse esitada märkusi.

| (17) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. [Ühtegi märkust ei laekunud.] |
| --- | --- |

(17)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. [Ühtegi märkust ei laekunud.]

| (18) | Määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2017/325 lisas lisatakse Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate loetellu järgmine äriühing.

| Äriühingu nimi | Linn |
| --- | --- |
| „Wuxi Solead Technology Development Co., Ltd | Xinjian Town“ |

Äriühingu nimi

Linn

„Wuxi Solead Technology Development Co., Ltd

Xinjian Town“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 49, 25.2.2017, lk 6.

2

(3)  
  ELT L 337, 19.12.2017, lk 24.

3

(4)  
  ELT L 315, 1.12.2010, lk 1.

4

---

OTSUSED

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/45

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1707,

17. juuni 2019,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga moodustatud kaubanduskomitees võetav seisukoht seoses soovitusega teha lepingus teatavaid muudatusi, et võtta arvesse Samoa ühinemist ja muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevast ühinemist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit kirjutas 30. juulil 2009 alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingule (1) (edaspidi „leping“), millega luuakse majanduspartnerluslepingu raamistik. Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriik ja Fidži Vabariik on lepingut ajutiselt kohaldanud vastavalt alates 20. detsembrist 2009 ja 28. juulist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Liit kirjutas 30. juulil 2009 alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingule (1) (edaspidi „leping“), millega luuakse majanduspartnerluslepingu raamistik. Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriik ja Fidži Vabariik on lepingut ajutiselt kohaldanud vastavalt alates 20. detsembrist 2009 ja 28. juulist 2014.

| (2) | Lepingu artiklis 80 on sätestatud, et muud Vaikse ookeani piirkonna saareriigid, kes on ühinenud Cotonou lepinguga, (2) ja need Vaikse ookeani piirkonna saareriigid, kelle strukturaalsed omadused ning majanduslik ja sotsiaalne olukord on võrreldavad nende riikide olukorraga, kes on ühinenud Cotonou lepinguga, võivad lepinguga ühineda, kui nad esitavad 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumise. Samoa Iseseisvusriik (edaspidi „Samoa“) esitas 5. veebruaril 2018 lepinguosalistele otsuse tegemiseks ühinemistaotluse koos 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumisega. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artiklis 80 on sätestatud, et muud Vaikse ookeani piirkonna saareriigid, kes on ühinenud Cotonou lepinguga, (2) ja need Vaikse ookeani piirkonna saareriigid, kelle strukturaalsed omadused ning majanduslik ja sotsiaalne olukord on võrreldavad nende riikide olukorraga, kes on ühinenud Cotonou lepinguga, võivad lepinguga ühineda, kui nad esitavad 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumise. Samoa Iseseisvusriik (edaspidi „Samoa“) esitas 5. veebruaril 2018 lepinguosalistele otsuse tegemiseks ühinemistaotluse koos 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumisega.

| (3) | Kaubanduskomitee kuuendal kohtumisel 24. oktoobril 2018 koostasid liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindajad selliste lepingu tehniliste muudatuste nimekirja, mis on vajalikud, et võtta arvesse Samoa ühinemist lepinguga. Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindajad jõudsid järeldusele, et kõnealustest muudatustest tulenevalt kantakse Samoa lepinguosaliste loetelusse ja Samoa turulepääsu pakkumine lisatakse lepingu II lisasse. Sarnaseid muudatusi tuleks lepingus teha iga kord, kui muu Vaikse ookeani piirkonna saareriik lepinguga ühineb. |
| --- | --- |

(3)

Kaubanduskomitee kuuendal kohtumisel 24. oktoobril 2018 koostasid liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindajad selliste lepingu tehniliste muudatuste nimekirja, mis on vajalikud, et võtta arvesse Samoa ühinemist lepinguga. Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindajad jõudsid järeldusele, et kõnealustest muudatustest tulenevalt kantakse Samoa lepinguosaliste loetelusse ja Samoa turulepääsu pakkumine lisatakse lepingu II lisasse. Sarnaseid muudatusi tuleks lepingus teha iga kord, kui muu Vaikse ookeani piirkonna saareriik lepinguga ühineb.

| (4) | Nõukogu kiitis 6. detsembri 2018. aasta otsusega (EL) 2018/1908 (3) Samoa ühinemistaotluse heaks. Samoa turulepääsu pakkumise tekst on lisatud käesolevale otsusele (4). Samoa ühines lepinguga 21. detsembril 2018 ning on lepingut ajutiselt kohaldanud alates 31. detsembrist 2018. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kiitis 6. detsembri 2018. aasta otsusega (EL) 2018/1908 (3) Samoa ühinemistaotluse heaks. Samoa turulepääsu pakkumise tekst on lisatud käesolevale otsusele (4). Samoa ühines lepinguga 21. detsembril 2018 ning on lepingut ajutiselt kohaldanud alates 31. detsembrist 2018.

| (5) | Lepingu artiklis 68 on sätestatud, et kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega. Kaubanduskomiteele on vaja anda volitused teha otsus lepingu tehniliste muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud pärast muu Vaikse ookeani piirkonna saareriigi ühinemist. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artiklis 68 on sätestatud, et kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega. Kaubanduskomiteele on vaja anda volitused teha otsus lepingu tehniliste muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud pärast muu Vaikse ookeani piirkonna saareriigi ühinemist.

| (6) | Kaubanduskomitee seitsmes kohtumine toimub 24. juulil 2019, kus kaubanduskomitee saab vastavalt lepingu artiklile 78 soovitada lepinguosalistel teha lepingusse muudatused, et võtta arvesse Samoa ühinemist ja muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide ühinemist tulevikus. |
| --- | --- |

(6)

Kaubanduskomitee seitsmes kohtumine toimub 24. juulil 2019, kus kaubanduskomitee saab vastavalt lepingu artiklile 78 soovitada lepinguosalistel teha lepingusse muudatused, et võtta arvesse Samoa ühinemist ja muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide ühinemist tulevikus.

| (7) | Liit peaks kindlaks määrama selliste muudatuste soovituse suhtes võetava seisukoha. |
| --- | --- |

(7)

Liit peaks kindlaks määrama selliste muudatuste soovituse suhtes võetava seisukoha.

| (8) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht kaubanduskomitee seitsmendal kohtumisel põhinema lisatud soovituse eelnõul, |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht kaubanduskomitee seitsmendal kohtumisel põhinema lisatud soovituse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kaubanduskomitees selle seitsmendal kohtumisel seoses ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel sõlmitud majanduspartnerluse vahelepingu muudatustega, et võtta arvesse Samoa ühinemist ja muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevast ühinemist, põhineb käesolevale otsusele lisatud kaubanduskomitee soovituse eelnõul (5).

Artikkel 2

Kaubanduskomitee soovitus avaldatakse pärast selle vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 17. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus 2009/729/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu allakirjutamise ja esialgse kohaldamise kohta (ELT L 272, 16.10.2009, lk 1).

1

(2)  Koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel selle viimati muudetud kujul (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3).

2

(3)  Nõukogu 6. detsembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1908 Samoa ühinemise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga (ELT L 333, 28.12.2018, lk 1).

3

(4)  
  ELT L 333, 28.12.2018, lk 3.

4

(5)  Lepingu II lisa („Kaupade Samoa Iseseisvusriiki importimisel kohaldatavad tollimaksud“) tekst on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (ELT L 333, 28.12.2018, lk 3).

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

EELNÕU

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA TEISELT POOLT VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE VAHELISE MAJANDUSPARTNERLUSE VAHELEPINGUGA MOODUSTATUD KAUBANDUSKOMITEE SOOVITUS nr 01/2019,

...,

mis käsitleb Samoa ühinemiset ja muude Vaikse ookeani piirkonna saareriikide tulevast ühinemist

KAUBANDUSKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduspartnerluse vahelepingut (1) (edaspidi „leping“), millega luuakse majanduspartnerluslepingu raamistik, mis allkirjastati 30. juulil 2009 Londonis, eriti selle artikleid 68, 78 ja 80,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriik ja Fidži Vabariik kirjutasid lepingule alla vastavalt 30. juulil 2009 ja 11. detsembril 2009 ning on lepingut ajutiselt kohaldanud vastavalt alates 20. detsembrist 2009 ja 28. juulist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriik ja Fidži Vabariik kirjutasid lepingule alla vastavalt 30. juulil 2009 ja 11. detsembril 2009 ning on lepingut ajutiselt kohaldanud vastavalt alates 20. detsembrist 2009 ja 28. juulist 2014.

| (2) | Samoa Iseseisvusriik (edaspidi „Samoa“) esitas 5. veebruaril 2018 lepinguosalistele otsuse tegemiseks ühinemistaotluse koos 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumisega. Sellest tulenevalt ühines Samoa lepinguga 21. detsembril 2018 ning on lepingut ajutiselt kohaldanud alates 31. detsembrist 2018. |
| --- | --- |

(2)

Samoa Iseseisvusriik (edaspidi „Samoa“) esitas 5. veebruaril 2018 lepinguosalistele otsuse tegemiseks ühinemistaotluse koos 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumisega. Sellest tulenevalt ühines Samoa lepinguga 21. detsembril 2018 ning on lepingut ajutiselt kohaldanud alates 31. detsembrist 2018.

| (3) | Samoa ühinemisega seoses on kaubanduskomitee lepingu läbi vaadanud ja soovitab lepinguosalistel vastu võtta lepingu tehnilised muudatused, et kanda Samoa lepinguosaliste loetelusse ja lisada Samoa turulepääsu pakkumine lepingu II lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Samoa ühinemisega seoses on kaubanduskomitee lepingu läbi vaadanud ja soovitab lepinguosalistel vastu võtta lepingu tehnilised muudatused, et kanda Samoa lepinguosaliste loetelusse ja lisada Samoa turulepääsu pakkumine lepingu II lisasse.

| (4) | Sarnaseid muudatusi tuleb teha iga kord, kui muu Vaikse ookeani piirkonna saareriik ühineb lepinguga. |
| --- | --- |

(4)

Sarnaseid muudatusi tuleb teha iga kord, kui muu Vaikse ookeani piirkonna saareriik ühineb lepinguga.

| (5) | Kaubanduskomitee teeb ettepaneku anda kaubanduskomiteele volitused teha otsuseid lepingu tehniliste muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud muu Vaikse ookeani piirkonna saareriigi ühinemisel, |
| --- | --- |

(5)

Kaubanduskomitee teeb ettepaneku anda kaubanduskomiteele volitused teha otsuseid lepingu tehniliste muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud muu Vaikse ookeani piirkonna saareriigi ühinemisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Kaubanduskomitee soovitab lepinguosalistel:

| 1) | asendada lepingu artikli 70 lõige 1 järgmisega:

  „1.   Käesoleva lepingu tähenduses on „lepinguosalised“ ühelt poolt Euroopa Ühendus, edaspidi „EÜ pool“ ning teiselt poolt Paapua Uus-Guinea, Fidži Saarte Vabariik ja Samoa Iseseisvusriik, edaspidi „Vaikse ookeani piirkonna riigid.“; |
| --- | --- |

1)

asendada lepingu artikli 70 lõige 1 järgmisega:

„1.   Käesoleva lepingu tähenduses on „lepinguosalised“ ühelt poolt Euroopa Ühendus, edaspidi „EÜ pool“ ning teiselt poolt Paapua Uus-Guinea, Fidži Saarte Vabariik ja Samoa Iseseisvusriik, edaspidi „Vaikse ookeani piirkonna riigid.“;

| 2) | lisada lepingu artiklisse 80 lõige 3:

  „3.   Kaubanduskomitee võib teha otsuse lepingu tehniliste muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud muu Vaikse ookeani piirkonna saareriigi ühinemisel.“; |
| --- | --- |

2)

lisada lepingu artiklisse 80 lõige 3:

„3.   Kaubanduskomitee võib teha otsuse lepingu tehniliste muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud muu Vaikse ookeani piirkonna saareriigi ühinemisel.“;

| 3) | lisada lepingu II lisasse Samoa Iseseisvusriigiga kokkulepitud turulepääsu pakkumine, mis on esitatud käesoleva soovituse lisas; |
| --- | --- |

3)

lisada lepingu II lisasse Samoa Iseseisvusriigiga kokkulepitud turulepääsu pakkumine, mis on esitatud käesoleva soovituse lisas;

| 4) | jätta lepingu II protokolli X lisas „muude AKV riikide“ loetelust välja viide Samoale. |
| --- | --- |

4)

jätta lepingu II protokolli X lisas „muude AKV riikide“ loetelust välja viide Samoale.

...,

Kaubanduskomitee nimel

Liidu nimel

Vaikse ookeani piirkonna riikide nimel

---

(1)  
  ELT L 272, 16.10.2009, lk 2.

1

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/48

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1708,

7. oktoober 2019,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega pikendatakse WTO erandit, mis lubab Ameerika Ühendriikidel kohaldada USA Kariibi mere piirkonna majanduse taastamise seaduse (CBERA) alusel tariifset sooduskohtlemist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Marrakechi leping, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon (edaspidi „WTO leping“), jõustus 1. jaanuaril 1995. |
| --- | --- |

(1)

Marrakechi leping, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon (edaspidi „WTO leping“), jõustus 1. jaanuaril 1995.

| (2) | WTO lepingu II artikli lõikes 2 on sätestatud, et „WTO lepingu lisades 1, 2 ja 3 sisalduvad lepingud ning neile lisanduvad õigusaktid („mitmepoolsed kaubanduslepingud“) on WTO lepingu lepingu lahutamatu osa ja siduvad kõigile liikmetele“. |
| --- | --- |

(2)

WTO lepingu II artikli lõikes 2 on sätestatud, et „WTO lepingu lisades 1, 2 ja 3 sisalduvad lepingud ning neile lisanduvad õigusaktid („mitmepoolsed kaubanduslepingud“) on WTO lepingu lepingu lahutamatu osa ja siduvad kõigile liikmetele“.

| (3) | Vastavalt IX artikli lõikele 3 võib ministrite konverents erakorralistel asjaoludel teha otsuse peatada liikmele WTO lepingus või mis tahes mitmepoolses kaubanduslepingus kehtestatud kohustus. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt IX artikli lõikele 3 võib ministrite konverents erakorralistel asjaoludel teha otsuse peatada liikmele WTO lepingus või mis tahes mitmepoolses kaubanduslepingus kehtestatud kohustus.

| (4) | WTO lepingu IX artikli lõigetes 3 ja 4 on sätestatud WTO lepingu lisades 1A, 1B ja 1C sisalduvate mitmepoolsete kaubanduslepingute ja nende lisadega seotud erandite tegemise kord. |
| --- | --- |

(4)

WTO lepingu IX artikli lõigetes 3 ja 4 on sätestatud WTO lepingu lisades 1A, 1B ja 1C sisalduvate mitmepoolsete kaubanduslepingute ja nende lisadega seotud erandite tegemise kord.

| (5) | WTO lepingu IV artikli lõike 1 kohaselt on ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes. |
| --- | --- |

(5)

WTO lepingu IV artikli lõike 1 kohaselt on ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes.

| (6) | WTO lepingu IV artikli lõike 2 kohaselt täidab Maailma Kaubandusorganisatsiooni („WTO“) ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal selle ülesandeid WTO peanõukogu. |
| --- | --- |

(6)

WTO lepingu IV artikli lõike 2 kohaselt täidab Maailma Kaubandusorganisatsiooni („WTO“) ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal selle ülesandeid WTO peanõukogu.

| (7) | Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teeb WTO tavaliselt otsuseid konsensuse alusel. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teeb WTO tavaliselt otsuseid konsensuse alusel.

| (8) | Ameerika Ühendriikidele tehti erand 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) I artikli lõikest 1 tulenevatest kohustustest 15. veebruaril 1985 kehtivusega 1. jaanuarist 1984 kuni 30. septembrini 1995. WTO liikmed pikendasid kõnealuse erandi kehtivust 15. novembril 1995 kuni 30. septembrini 2005 ja uuesti 29. mail 2009 kuni 31. detsembrini 2014. 5. mail 2015 pikendasid WTO liikmed erandit seoses GATT 1994 I artikli lõikega 1 ja laiendasid selle kohaldamisala selliselt, et see hõlmaks GATT 1994 XIII artikli lõikeid 1 ja 2 kuni 31. detsembrini 2019 selles ulatuses, mida oli vaja, et Ameerika Ühendriigid saaksid kohaldada tollimaksuvabastust selliste nõuetele vastavate toodete impordile, mis pärinevad soodustatavatest riikidest, mis on määratud kindlaks vastavalt Kariibi mere piirkonna majanduse taastamise seadusele (Caribbean Basin Economic Recovery Act, CBERA). |
| --- | --- |

(8)

Ameerika Ühendriikidele tehti erand 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) I artikli lõikest 1 tulenevatest kohustustest 15. veebruaril 1985 kehtivusega 1. jaanuarist 1984 kuni 30. septembrini 1995. WTO liikmed pikendasid kõnealuse erandi kehtivust 15. novembril 1995 kuni 30. septembrini 2005 ja uuesti 29. mail 2009 kuni 31. detsembrini 2014. 5. mail 2015 pikendasid WTO liikmed erandit seoses GATT 1994 I artikli lõikega 1 ja laiendasid selle kohaldamisala selliselt, et see hõlmaks GATT 1994 XIII artikli lõikeid 1 ja 2 kuni 31. detsembrini 2019 selles ulatuses, mida oli vaja, et Ameerika Ühendriigid saaksid kohaldada tollimaksuvabastust selliste nõuetele vastavate toodete impordile, mis pärinevad soodustatavatest riikidest, mis on määratud kindlaks vastavalt Kariibi mere piirkonna majanduse taastamise seadusele (Caribbean Basin Economic Recovery Act, CBERA).

| (9) | Ameerika Ühendriigid esitasid vastavalt WTO lepingu IX artikli lõigetele 3 ja 4 peanõukogule taotluse võtta vastu otsus pikendada kehtivat WTO erandit, et lubada Ameerika Ühendriikidel 1. jaanuarist 2020 kuni 30. septembrini 2025 kohaldada CBERA alusel tollimaksuvabastust nõuetele vastavatele toodetele, mis pärinevad Kesk-Ameerika ja Kariibi mere riikidest ja piirkondadest. |
| --- | --- |

(9)

Ameerika Ühendriigid esitasid vastavalt WTO lepingu IX artikli lõigetele 3 ja 4 peanõukogule taotluse võtta vastu otsus pikendada kehtivat WTO erandit, et lubada Ameerika Ühendriikidel 1. jaanuarist 2020 kuni 30. septembrini 2025 kohaldada CBERA alusel tollimaksuvabastust nõuetele vastavatele toodetele, mis pärinevad Kesk-Ameerika ja Kariibi mere riikidest ja piirkondadest.

| (10) | Ameerika Ühendriigid põhjendavad taotlust Kariibi mere piirkonna riikides, eriti Haitil, laialt levinud vaesuse ja ebastabiilsusega. CBERAst tulenevate soodustuste eesmärk on laiendada majanduslikke võimalusi ning aidata luua stabiilsemat ja jõukamat piirkonda. |
| --- | --- |

(10)

Ameerika Ühendriigid põhjendavad taotlust Kariibi mere piirkonna riikides, eriti Haitil, laialt levinud vaesuse ja ebastabiilsusega. CBERAst tulenevate soodustuste eesmärk on laiendada majanduslikke võimalusi ning aidata luua stabiilsemat ja jõukamat piirkonda.

| (11) | Kõnealuse erandi kehtivuse pikendamine ei mõjutaks negatiivselt ei liidu majandust ega liidu kaubandussuhteid erandi saajatega. Lisaks toetab Euroopa Liit vaesuse vastu võitlemise ja stabiilsuse meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealuse erandi kehtivuse pikendamine ei mõjutaks negatiivselt ei liidu majandust ega liidu kaubandussuhteid erandi saajatega. Lisaks toetab Euroopa Liit vaesuse vastu võitlemise ja stabiilsuse meetmeid.

| (12) | On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel peanõukogus kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9, et toetada Ameerika Ühendriikide taotlust pikendada erandi kehtivust, kuna erandi pikendamine on WTO liikmetele siduv, |
| --- | --- |

(12)

On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel peanõukogus kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9, et toetada Ameerika Ühendriikide taotlust pikendada erandi kehtivust, kuna erandi pikendamine on WTO liikmetele siduv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetav seisukoht on toetada WTO erandi pikendamist, mis lubab Ameerika Ühendriikidel 1. jaanuarist 2020 kuni 30. septembrini 2025 kohaldada Kariibi mere piirkonna majanduse taastamise seaduse alusel tariifset sooduskohtlemist nõuetele vastavate toodete suhtes, mis pärinevad Kesk-Ameerika ja Kariibi mere riikidest ja piirkondadest.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. oktoober 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A.-M. HENRIKSSON

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/50

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1709,

7. oktoober 2019,

Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta seoses sellise otsuse vastuvõtmisega, millega pikendatakse WTO erandit, mis võimaldab arenguriikidest WTO liikmetel kohaldada vähim arenenud riikide suhtes tariifset sooduskohtlemist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlev Marrakechi leping („WTO leping“) jõustus 1. jaanuaril 1995. |
| --- | --- |

(1)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlev Marrakechi leping („WTO leping“) jõustus 1. jaanuaril 1995.

| (2) | WTO lepingu II artikli lõikes 2 on sätestatud, et „WTO lepingu lisades 1, 2 ja 3 sisalduvad lepingud ning neile lisanduvad õigusaktid (mitmepoolsed kaubanduslepingud) on WTO lepingu lahutamatu osa ja siduvad kõigile liikmetele.“ |
| --- | --- |

(2)

WTO lepingu II artikli lõikes 2 on sätestatud, et „WTO lepingu lisades 1, 2 ja 3 sisalduvad lepingud ning neile lisanduvad õigusaktid (mitmepoolsed kaubanduslepingud) on WTO lepingu lahutamatu osa ja siduvad kõigile liikmetele.“

| (3) | Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 3 võib ministrite konverents erakorralistel asjaoludel teha otsuse peatada liikmele WTO lepingus või mis tahes mitmepoolses kaubanduslepingus kehtestatud kohustus. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 3 võib ministrite konverents erakorralistel asjaoludel teha otsuse peatada liikmele WTO lepingus või mis tahes mitmepoolses kaubanduslepingus kehtestatud kohustus.

| (4) | WTO lepingu IX artikli lõigetes 3 ja 4 on sätestatud kord erandite tegemiseks WTO lepingu lisades 1A, 1B või 1C sisalduvatest mitmepoolsetest kaubanduslepingutest ja nende lisadest. |
| --- | --- |

(4)

WTO lepingu IX artikli lõigetes 3 ja 4 on sätestatud kord erandite tegemiseks WTO lepingu lisades 1A, 1B või 1C sisalduvatest mitmepoolsetest kaubanduslepingutest ja nende lisadest.

| (5) | Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on ministrite konverents volitatud mitmepoolsete kaubanduslepingute alusel tegema otsuseid kõigis küsimustes. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on ministrite konverents volitatud mitmepoolsete kaubanduslepingute alusel tegema otsuseid kõigis küsimustes.

| (6) | Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 2 täidab istungite vaheajal Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsi ülesandeid Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu. Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teeb WTO oma otsused tavaliselt konsensuse alusel. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 2 täidab istungite vaheajal Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsi ülesandeid Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogu. Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teeb WTO oma otsused tavaliselt konsensuse alusel.

| (7) | 15. juunil 1999 tegid WTO liikmed erandi 1994. aasta üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest („GATT 1994“) I artikli lõike 1 kohastest kohustustest sellises ulatuses, mis võimaldas arenguriikidest liikmetel kohelda vähim arenenud riikide (kelle on vähim arenenuks tunnistanud Ühinenud Rahvaste Organisatsioon) tooteid soodsamalt, ilma et nad oleksid kuni 30. juunini 2009 kohustatud kohaldama samasuguseid tollitariife teiste liikmete samasuguste toodete suhtes. 27. mail 2009 pikendasid WTO liikmed erandi kehtivust 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2019. |
| --- | --- |

(7)

15. juunil 1999 tegid WTO liikmed erandi 1994. aasta üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest („GATT 1994“) I artikli lõike 1 kohastest kohustustest sellises ulatuses, mis võimaldas arenguriikidest liikmetel kohelda vähim arenenud riikide (kelle on vähim arenenuks tunnistanud Ühinenud Rahvaste Organisatsioon) tooteid soodsamalt, ilma et nad oleksid kuni 30. juunini 2009 kohustatud kohaldama samasuguseid tollitariife teiste liikmete samasuguste toodete suhtes. 27. mail 2009 pikendasid WTO liikmed erandi kehtivust 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2019.

| (8) | Tšiili, Hiina, India, Tai ja Türgi („kaassponsorid“) esitasid peanõukogule WTO lepingu IX artikli lõigete 3 ja 4 kohase taotluse pikendada olemasolevat WTO erandit, mis võimaldab arenguriikidest WTO liikmetel kohaldada vähim arenenud riikide suhtes tariifset sooduskohtlemist alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2029. |
| --- | --- |

(8)

Tšiili, Hiina, India, Tai ja Türgi („kaassponsorid“) esitasid peanõukogule WTO lepingu IX artikli lõigete 3 ja 4 kohase taotluse pikendada olemasolevat WTO erandit, mis võimaldab arenguriikidest WTO liikmetel kohaldada vähim arenenud riikide suhtes tariifset sooduskohtlemist alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2029.

| (9) | Kaassponsorid põhjendavad oma taotlust sellega, et vähim arenenud riigid on väga haavatavad ja peavad toime tulema maailmamajanduse konkreetsete struktuursete probleemidega ning rõhutavad, kui oluline on aidata sellistel riikidel tõhusalt osaleda mitmepoolses kaubandussüsteemis ja tagada neile piisav turulepääs, mis võimaldab neil oma tootmis- ja ekspordibaasi mitmekesistada. |
| --- | --- |

(9)

Kaassponsorid põhjendavad oma taotlust sellega, et vähim arenenud riigid on väga haavatavad ja peavad toime tulema maailmamajanduse konkreetsete struktuursete probleemidega ning rõhutavad, kui oluline on aidata sellistel riikidel tõhusalt osaleda mitmepoolses kaubandussüsteemis ja tagada neile piisav turulepääs, mis võimaldab neil oma tootmis- ja ekspordibaasi mitmekesistada.

| (10) | Kõnealuse erandi pikendamine ei mõjuta negatiivselt ei liidu majandust ega kaubandussuhteid erandi saajatega. Lisaks pakub liit algatuse „Kõik peale relvade“ raames tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääsu vähim arenenud riikidele ning toetab ka teisi vähim arenenud riikidele kaubandussoodustusi pakkuvaid WTO liikmeid. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse erandi pikendamine ei mõjuta negatiivselt ei liidu majandust ega kaubandussuhteid erandi saajatega. Lisaks pakub liit algatuse „Kõik peale relvade“ raames tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääsu vähim arenenud riikidele ning toetab ka teisi vähim arenenud riikidele kaubandussoodustusi pakkuvaid WTO liikmeid.

| (11) | On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel WTO peanõukogus kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, et toetada kaassponsorite taotlust sellise erandi pikendamiseks, millega võimaldatakse arenguriikidest liikmetel kohaldada vähim arenenud riikidest pärit toodete suhtes tariifset sooduskohtlemist kuni 30. juunini 2029, kuna erandi pikendamine on WTO liikmete jaoks siduv, |
| --- | --- |

(11)

On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel WTO peanõukogus kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, et toetada kaassponsorite taotlust sellise erandi pikendamiseks, millega võimaldatakse arenguriikidest liikmetel kohaldada vähim arenenud riikidest pärit toodete suhtes tariifset sooduskohtlemist kuni 30. juunini 2029, kuna erandi pikendamine on WTO liikmete jaoks siduv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus, on toetada sellise WTO erandi pikendamist, millega võimaldatakse arenguriikidest liikmetel kohaldada vähim arenenud riikidest pärit toodete suhtes tariifset sooduskohtlemist alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2029.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. oktoober 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A.-M. HENRIKSSON

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/52 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/52

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1710,

7. oktoober 2019,

millega nimetatakse ametisse kolm Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1792 (4) nimetati 5. oktoobril 2015 Yolanda BARCINA ANGULO asemel liikmeks Miren Uxue BARCOS BERRUEZO ja María Victoria PALAU TÁRREGA asemel asendusliikmeks Elena CEBRIÁN CALVO. Nõukogu otsusega (EL) 2015/2397 (5) nimetati 16. detsembril 2015 Paulino RIVERO BAUTE asemel liikmeks Fernando CLAVIJO BATLLE ja Javier GONZÁLEZ ORTIZE asemel asendusliikmeks María Luisa de MIGUEL ANASAGASTI. Nõukogu otsusega (EL) 2016/572 (6) nimetati 11. aprillil 2016 María Sol CALZADO GARCÍA asemel asendusliikmeks Ángel Luis SÁNCHEZ MUÑOZ. Nõukogu otsusega (EL) 2016/1817

   (7) nimetati 7. oktoobril 2016 Elena CEBRIÁN CALVO asemel asendusliikmeks Joan CALABUIG RULL. Nõukogu otsusega (EL) 2019/1107 (8) nimetati 25. juunil 2019 María Luisa de MIGUEL ANASAGASTI asemel asendusliikmeks Julián ZAFRA DÍAZ. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1792 (4) nimetati 5. oktoobril 2015 Yolanda BARCINA ANGULO asemel liikmeks Miren Uxue BARCOS BERRUEZO ja María Victoria PALAU TÁRREGA asemel asendusliikmeks Elena CEBRIÁN CALVO. Nõukogu otsusega (EL) 2015/2397 (5) nimetati 16. detsembril 2015 Paulino RIVERO BAUTE asemel liikmeks Fernando CLAVIJO BATLLE ja Javier GONZÁLEZ ORTIZE asemel asendusliikmeks María Luisa de MIGUEL ANASAGASTI. Nõukogu otsusega (EL) 2016/572 (6) nimetati 11. aprillil 2016 María Sol CALZADO GARCÍA asemel asendusliikmeks Ángel Luis SÁNCHEZ MUÑOZ. Nõukogu otsusega (EL) 2016/1817

(7) nimetati 7. oktoobril 2016 Elena CEBRIÁN CALVO asemel asendusliikmeks Joan CALABUIG RULL. Nõukogu otsusega (EL) 2019/1107 (8) nimetati 25. juunil 2019 María Luisa de MIGUEL ANASAGASTI asemel asendusliikmeks Julián ZAFRA DÍAZ.

| (2) | Seoses Miren Uxue BARCOS BERRUEZO, Fernando CLAVIJO BATLLE ja Juan Vicente HERRERA CAMPO ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kolm liikmekohta. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Miren Uxue BARCOS BERRUEZO, Fernando CLAVIJO BATLLE ja Juan Vicente HERRERA CAMPO ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kolm liikmekohta.

| (3) | Seoses Ángel Luis SÁNCHEZ MUÑOZE ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Ángel Luis SÁNCHEZ MUÑOZE ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht.

| (4) | Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal CALABUIG RULL (Delegado del Consell para la Unión Europea y Relaciones Externas) ja Julián José ZAFRA DÍAZ (Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias) asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta, |
| --- | --- |

(4)

Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal CALABUIG RULL (Delegado del Consell para la Unión Europea y Relaciones Externas) ja Julián José ZAFRA DÍAZ (Director General de Asuntos Económicos con la Unión Europea del Gobierno de Canarias) asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena:






  — | María Victoria CHIVITE NAVASCUÉS, Presidenta de la Comunidad Foral de Navarra, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena:

—

María Victoria CHIVITE NAVASCUÉS, Presidenta de la Comunidad Foral de Navarra,

| — | Francisco IGEA ARISQUETA, Vicepresidente de la Junta de Castilla y León, |
| --- | --- |

—

Francisco IGEA ARISQUETA, Vicepresidente de la Junta de Castilla y León,

| — | Ángel Víctor TORRES PÉREZ, Presidente del Gobierno de Canarias, |
| --- | --- |

—

Ángel Víctor TORRES PÉREZ, Presidente del Gobierno de Canarias,

ning

| b) | asendusliikmetena:






  — | Joan CALABUIG RULL, Secretario Autonómico para la Unión Europea y Relaciones Externas
  de la Generalidad Valenciana (volituste muudatus), |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena:

—

Joan CALABUIG RULL, Secretario Autonómico para la Unión Europea y Relaciones Externas
  de la Generalidad Valenciana (volituste muudatus),

| — | Manuel Alejandro CARDENETE FLORES, Viceconsejero de Turismo, Regeneración, Justicia
  y Administración Local
  de la Junta de Andalucía, |
| --- | --- |

—

Manuel Alejandro CARDENETE FLORES, Viceconsejero de Turismo, Regeneración, Justicia
  y Administración Local
  de la Junta de Andalucía,

| — | Julián José ZAFRA DÍAZ, Director General de Asuntos Europeos
  del Gobierno de Canarias (volituste muudatus). |
| --- | --- |

—

Julián José ZAFRA DÍAZ, Director General de Asuntos Europeos
  del Gobierno de Canarias (volituste muudatus).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. oktoober 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1792, millega nimetatakse ametisse viis Regioonide Komitee Hispaania liiget ja viis Hispaania asendusliiget (ELT L 260, 7.10.2015, lk 28).

4

(5)  Nõukogu 16. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2397, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee Hispaania liige ja Hispaania asendusliige (ELT L 332, 18.12.2015, lk 144).

5

(6)  Nõukogu 11. aprilli 2016. aasta otsus (EL) 2016/572, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige (ELT L 97, 13.4.2016, lk 11).

6

(7)  Nõukogu 7. oktoobri 2016. aastaotsus (EL) 2016/1817, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige (ELT L 278, 14.10.2016, lk 45).

7

(8)  Nõukogu 25. juuni 2019. aasta otsus (EL) 2019/1107, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige (ELT L 175, 28.6.2019, lk 37).

8

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/54

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1711,

7. oktoober 2019,

millega nimetatakse ametisse kaks Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1792 (4) nimetati 5. oktoobril 2015 Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZE asemel liikmeks Cristina CIFUENTES CUENCAS ning Borja COROMINAS FISASE ja Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA asemel asendusliikmeteks Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE ja Ana OLLO HUALDE. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1915 (5) nimetati 9. oktoobril 2015 Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA asemel liikmeks Rosa EVA DÍAZ TEZANOS ning Inmaculada VALENCIA BAYÓNI asemel asendusliikmeks Juan José SOTA VERDIÓN. Nõukogu otsusega (EL) 2016/410 (6) nimetati 14. märtsil 2016 Ana OLLO HUALDE asemel asendusliikmeks Mikel IRUJO AMEZAGA. Nõukogu otsusega (EL) 2017/619 (7) nimetati 27. märtsil 2017 Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE asemel asendusliikmeks Ignacio Javier GARCÍA GIMENO. Nõukogu otsusega (EL) 2018/926 (8) nimetati 26. juunil 2018 Cristina CIFUENTES CUENCASE asemel liikmeks Ángel GARRIDO GARCÍA. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1792 (4) nimetati 5. oktoobril 2015 Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZE asemel liikmeks Cristina CIFUENTES CUENCAS ning Borja COROMINAS FISASE ja Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA asemel asendusliikmeteks Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE ja Ana OLLO HUALDE. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1915 (5) nimetati 9. oktoobril 2015 Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA asemel liikmeks Rosa EVA DÍAZ TEZANOS ning Inmaculada VALENCIA BAYÓNI asemel asendusliikmeks Juan José SOTA VERDIÓN. Nõukogu otsusega (EL) 2016/410 (6) nimetati 14. märtsil 2016 Ana OLLO HUALDE asemel asendusliikmeks Mikel IRUJO AMEZAGA. Nõukogu otsusega (EL) 2017/619 (7) nimetati 27. märtsil 2017 Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE asemel asendusliikmeks Ignacio Javier GARCÍA GIMENO. Nõukogu otsusega (EL) 2018/926 (8) nimetati 26. juunil 2018 Cristina CIFUENTES CUENCASE asemel liikmeks Ángel GARRIDO GARCÍA.

| (2) | Seoses Rosa EVA DÍAZ TEZANOSE ja Ángel GARRIDO GARCÍA ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kaks liikmekohta. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Rosa EVA DÍAZ TEZANOSE ja Ángel GARRIDO GARCÍA ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kaks liikmekohta.

| (3) | Seoses Ignacio Javier GARCÍA GIMENO ja Juan José SOTA VERDIÓNI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Ignacio Javier GARCÍA GIMENO ja Juan José SOTA VERDIÓNI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta.

| (4) | Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Mikel IRUJO AMEZAGA (Delegado del Gobierno de Navarra en Bruselas) asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(4)

Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Mikel IRUJO AMEZAGA (Delegado del Gobierno de Navarra en Bruselas) asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena






  — | Isabel Natividad DÍAZ AYUSO, Presidenta de la Comunidad de Madrid, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena

—

Isabel Natividad DÍAZ AYUSO, Presidenta de la Comunidad de Madrid,

| — | Paula FERNÁNDEZ VIAÑA, Consejera de Presidencia, Interior, Justicia y Acción Exterior del Gobierno de Cantabria, |
| --- | --- |

—

Paula FERNÁNDEZ VIAÑA, Consejera de Presidencia, Interior, Justicia y Acción Exterior del Gobierno de Cantabria,

| b) | asendusliikmetena






  — | Ignacio Jesús AGUADO CRESPO, Vicepresidente, Consejero de Deportes, Transparencia y Portavoz del Gobierno de la Comunidad de Madrid, |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena

—

Ignacio Jesús AGUADO CRESPO, Vicepresidente, Consejero de Deportes, Transparencia y Portavoz del Gobierno de la Comunidad de Madrid,

| — | Mikel IRUJO AMEZAGA, Director General de Acción Exterior del Gobierno de Navarra (volituste muudatus), |
| --- | --- |

—

Mikel IRUJO AMEZAGA, Director General de Acción Exterior del Gobierno de Navarra (volituste muudatus),

| — | María SÁNCHEZ RUIZ, Consejera de Economía y Hacienda del Gobierno de Cantabria. |
| --- | --- |

—

María SÁNCHEZ RUIZ, Consejera de Economía y Hacienda del Gobierno de Cantabria.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. oktoober 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1792, millega nimetatakse ametisse viis Regioonide Komitee Hispaania liiget ja viis Hispaania asendusliiget (ELT L 260, 7.10.2015, lk 28).

4

(5)  Nõukogu 9. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1915, millega nimetatakse ametisse kaks Regioonide Komitee Hispaania liiget ja kolm Hispaania asendusliiget (ELT L 280, 24.10.2015, lk 26).

5

(6)  Nõukogu 14. märtsi 2016. aasta otsus (EL) 2016/410, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige (ELT L 74, 19.3.2016, lk 39).

6

(7)  Nõukogu 27. märtsi 2017. aasta otsus (EL) 2017/619, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige (ELT L 89, 1.4.2017, lk 8).

7

(8)  Nõukogu 26. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/926, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige (ELT L 164, 29.6.2018, lk 48).

8

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/56

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/1712,

20. juuli 2018,

laenu SA.29198 - (2010/C) (ex 2009/NN) kohta, mille Slovakkia andis Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia a.s.-ile (ZSSK Cargo)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4723 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele, (1)

ning arvestades järgmist:

1.   Menetlus

Menetlus

| (1) | 24. veebruari 2010. aasta kirjas teavitas komisjon Slovakkiat otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses laenuga, mille riik andis Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia a.s.-ile (edaspidi „algatamisotsus“). |
| --- | --- |

(1)

24. veebruari 2010. aasta kirjas teavitas komisjon Slovakkiat otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses laenuga, mille riik andis Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia a.s.-ile (edaspidi „algatamisotsus“).

| (2) | Nagu allpool selgitatud, otsustas komisjon algatada menetluse pärast 21. aprillil 2009 anonüümselt konkurendilt saadud kaebust ja Slovakkia poolt 10. augustil 2009 õiguskindluse tagamiseks esitatud teatist. |
| --- | --- |

(2)

Nagu allpool selgitatud, otsustas komisjon algatada menetluse pärast 21. aprillil 2009 anonüümselt konkurendilt saadud kaebust ja Slovakkia poolt 10. augustil 2009 õiguskindluse tagamiseks esitatud teatist.

| (3) | Komisjoni algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama riigi antud laenu kohta märkusi, aga neid ei esitatud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama riigi antud laenu kohta märkusi, aga neid ei esitatud.

Euroopa Liidu Teatajas

| (4) | 16. juuni 2010. aasta kirjaga esitas Slovakkia algatamisotsuse kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

16. juuni 2010. aasta kirjaga esitas Slovakkia algatamisotsuse kohta oma märkused.

| (5) | Komisjon saatis Slovakkiale lisateabenõuded 8. novembril 2010, 22. detsembril 2010, 14. juunil 2011, 6. augustil 2012 ja 25. augustil 2016. Slovakkia vastas neile 6. detsembril 2012, 20. ja 22. jaanuaril 2011, 11. juulil 2011, 17. septembril 2012 ja 14. oktoobril 2016. Slovakkia saatis 20. detsembril 2017 veel ühe kirja, mida arutati 23. jaanuaril 2018 toimunud kohtumisel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon saatis Slovakkiale lisateabenõuded 8. novembril 2010, 22. detsembril 2010, 14. juunil 2011, 6. augustil 2012 ja 25. augustil 2016. Slovakkia vastas neile 6. detsembril 2012, 20. ja 22. jaanuaril 2011, 11. juulil 2011, 17. septembril 2012 ja 14. oktoobril 2016. Slovakkia saatis 20. detsembril 2017 veel ühe kirja, mida arutati 23. jaanuaril 2018 toimunud kohtumisel.

2.   Meetme üksikasjalik kirjeldus

Meetme üksikasjalik kirjeldus

2.1.   Saaja (tegevusalad, omanikud, turuosa jms)

Saaja (tegevusalad, omanikud, turuosa jms)

| (6) | Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia a.s. (edaspidi „ZSSK Cargo“) asutati 2005. aastal, pärast riikliku raudteeettevõtte Železničná spoločnosť a.s. jagamist kolmeks eraldi ettevõtteks: Železnice Slovenskej Republiky (taristuettevõte), Železničná spoločnosť Slovensko a.s. (reisijate vedu) ja ZSSK Cargo (kaubavedu). Slovakkia riik oli ja on ZSSK Cargo asutaja ja ainuaktsionär. Riigi nimel täidab seda rolli Slovaki Vabariigi transpordi-, posti- ja telekommunikatsiooniministeerium. |
| --- | --- |

(6)

Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia a.s. (edaspidi „ZSSK Cargo“) asutati 2005. aastal, pärast riikliku raudteeettevõtte Železničná spoločnosť a.s. jagamist kolmeks eraldi ettevõtteks: Železnice Slovenskej Republiky (taristuettevõte), Železničná spoločnosť Slovensko a.s. (reisijate vedu) ja ZSSK Cargo (kaubavedu). Slovakkia riik oli ja on ZSSK Cargo asutaja ja ainuaktsionär. Riigi nimel täidab seda rolli Slovaki Vabariigi transpordi-, posti- ja telekommunikatsiooniministeerium.

2.2.   ZSSK Cargole antud laenu kirjeldus

ZSSK Cargole antud laenu kirjeldus

| (7) | Kõnealuses menetluses käsitletava 165 969 594,37 euro suuruse laenu andmine kiideti heaks valitsuse 4. märtsi 2009. aasta otsusega nr 173 ning maksti transpordi-, posti ja telekommunikatsiooniministeeriumi ja ZSSK Cargo vahel 31. märtsil 2009 sõlmitud lepingu (2) alusel ZSSK Cargole välja 6. aprillil 2009. Laen anti kümneks aastaks ja tagasimakseid tuli tegema hakata kahe aasta pärast. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuses menetluses käsitletava 165 969 594,37 euro suuruse laenu andmine kiideti heaks valitsuse 4. märtsi 2009. aasta otsusega nr 173 ning maksti transpordi-, posti ja telekommunikatsiooniministeeriumi ja ZSSK Cargo vahel 31. märtsil 2009 sõlmitud lepingu (2) alusel ZSSK Cargole välja 6. aprillil 2009. Laen anti kümneks aastaks ja tagasimakseid tuli tegema hakata kahe aasta pärast.

2

| (8) | Laenul tagatist ei olnud. Laen oli ette nähtud palkade ja muude personalikulude, raudteetaristu kasutamise tasude ja finantskulude tasumiseks ajal, mil tegevustulu vähenes märgatavalt ning alanud oli restruktureerimine (kirjeldus allpool). Õigupoolest anti laen pärast 2009. aasta veebruari aruannet Slovaki Vabariigi raudteede ja ZSSK Cargo majandusliku olukorra kohta, milles kirjeldati ettevõtte rahalisi raskusi ja mis on taustdokumendina lisatud ka valitsuse 4. märtsi 2009. aasta otsusele nr 173. |
| --- | --- |

(8)

Laenul tagatist ei olnud. Laen oli ette nähtud palkade ja muude personalikulude, raudteetaristu kasutamise tasude ja finantskulude tasumiseks ajal, mil tegevustulu vähenes märgatavalt ning alanud oli restruktureerimine (kirjeldus allpool). Õigupoolest anti laen pärast 2009. aasta veebruari aruannet Slovaki Vabariigi raudteede ja ZSSK Cargo majandusliku olukorra kohta, milles kirjeldati ettevõtte rahalisi raskusi ja mis on taustdokumendina lisatud ka valitsuse 4. märtsi 2009. aasta otsusele nr 173.

| (9) | Laenu ujuva intressi aluseks oli kuue kuu EURIBOR (euro üleeuroopaline pankadevaheline intressimäär), millele lisandus igal aastal 3,2 % marginaal. 6. aprillil 2009 oli kokkuleppeline aastane intressimäär 4,844 % (1,644 % kuue kuu EURIBOR +3,2 % marginaal). Slovakkia sõnul määrati selline intress Slovakkia võlgade ja likviidsusameti ARDAL (3) arvamuse alusel. |
| --- | --- |

(9)

Laenu ujuva intressi aluseks oli kuue kuu EURIBOR (euro üleeuroopaline pankadevaheline intressimäär), millele lisandus igal aastal 3,2 % marginaal. 6. aprillil 2009 oli kokkuleppeline aastane intressimäär 4,844 % (1,644 % kuue kuu EURIBOR +3,2 % marginaal). Slovakkia sõnul määrati selline intress Slovakkia võlgade ja likviidsusameti ARDAL (3) arvamuse alusel.

3

| (10) | Slovakkia lükkas võla tagasimaksmise algust korduvalt edasi (2011. ja 2012. aastal, kokku 18 kuud), kuna ZSSK Cargo rahaline olukord oli endiselt halb ja restruktureerimine kestis. Kuigi algne tagasimaksmisaeg oli 2019. aastal, maksis ZSSK Cargo kogu laenu koos intressidega ennetähtaegselt tagasi 2015. aasta novembris. |
| --- | --- |

(10)

Slovakkia lükkas võla tagasimaksmise algust korduvalt edasi (2011. ja 2012. aastal, kokku 18 kuud), kuna ZSSK Cargo rahaline olukord oli endiselt halb ja restruktureerimine kestis. Kuigi algne tagasimaksmisaeg oli 2019. aastal, maksis ZSSK Cargo kogu laenu koos intressidega ennetähtaegselt tagasi 2015. aasta novembris.

2.3.   ZSSK Cargo tegevus ja majandustulemused

ZSSK Cargo tegevus ja majandustulemused

| (11) | Kaubavedu Slovakkia raudteedel avati konkurentsile 2007. aastal, järgides nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ, (4) millega muudeti rahvusvaheline raudtee-kaubavedu ja kõik teised raudtee-kaubaveo teenused konkurentsile avatuks vastavalt alates 1. jaanuarist 2006 ja 2007. |
| --- | --- |

(11)

Kaubavedu Slovakkia raudteedel avati konkurentsile 2007. aastal, järgides nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ, (4) millega muudeti rahvusvaheline raudtee-kaubavedu ja kõik teised raudtee-kaubaveo teenused konkurentsile avatuks vastavalt alates 1. jaanuarist 2006 ja 2007.

4

| (12) | ZSSK Cargo pakkus ja pakub tänaseni raudtee-kaubaveo teenuseid kas eraldi või koos maanteeveoga ning veeremi rentimist, hooldust ja remonti. 2010. aastal tegutses Slovakkias 15 kaubaveoettevõtet. 2008. aastal vedas ZSSK Cargo 44,5 miljonit tonni kaupu, mis tähendas 93,7 % suurust turuosa Slovakkia raudtee-kaubaveo turul. 2009. aasta esimeses pooles vedas ZSSK Cargo 15,3 miljonit tonni kaupu, mis tähendas 93 % turuosa. |
| --- | --- |

(12)

ZSSK Cargo pakkus ja pakub tänaseni raudtee-kaubaveo teenuseid kas eraldi või koos maanteeveoga ning veeremi rentimist, hooldust ja remonti. 2010. aastal tegutses Slovakkias 15 kaubaveoettevõtet. 2008. aastal vedas ZSSK Cargo 44,5 miljonit tonni kaupu, mis tähendas 93,7 % suurust turuosa Slovakkia raudtee-kaubaveo turul. 2009. aasta esimeses pooles vedas ZSSK Cargo 15,3 miljonit tonni kaupu, mis tähendas 93 % turuosa.

| (13) | Pärast asutamist 2005. aastal jäi ZSSK Cargo kolmel aastal kahjumisse (5). 2005. ja 2006. aastal oli ettevõtte puhaskahjum vastavalt 428 ja 855 miljonit Slovakkia krooni (11,3 ja 24,8 mln eurot), (6) (7). 2007. aastal suudeti puhaskahjumit vähendada 154 miljoni Slovakkia kroonini (4,5 mln eurot). 2008. aastal sai ZSSK Cargo 83 miljonit Slovakkia krooni (2,4 mln eurot) puhaskasumit, mis tulenes peamiselt tegevuskulude vähendamisest enam kui 600 miljoni Slovakkia krooni (17,4 mln euro) võrra. |
| --- | --- |

(13)

Pärast asutamist 2005. aastal jäi ZSSK Cargo kolmel aastal kahjumisse (5). 2005. ja 2006. aastal oli ettevõtte puhaskahjum vastavalt 428 ja 855 miljonit Slovakkia krooni (11,3 ja 24,8 mln eurot), (6) (7). 2007. aastal suudeti puhaskahjumit vähendada 154 miljoni Slovakkia kroonini (4,5 mln eurot). 2008. aastal sai ZSSK Cargo 83 miljonit Slovakkia krooni (2,4 mln eurot) puhaskasumit, mis tulenes peamiselt tegevuskulude vähendamisest enam kui 600 miljoni Slovakkia krooni (17,4 mln euro) võrra.

5

6

7

2.4.   ZSSK Cargo finantsseisund laenu saamise ajal

ZSSK Cargo finantsseisund laenu saamise ajal

| (14) | Slovakkia esitatud info järgi kasvas ZSSK Cargo EBITDA (intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum) 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 6 %, ulatudes 59,8 miljoni euroni. 2007. ja 2008. aastal olid ka teised finantsnäitajad (tulu, omakapital, koguvõlgnevus) kas stabiilsed või paranemas. Näiteks võlgade ja omakapitali suhe vähenes 2008. aastal 6 %, 43,9 %ni. ZSSK Cargo finantsandmed, mille alusel määrab S&P ettevõtte krediidireitingu, ei näidanud 2009. märtsis probleeme (C-reiting) ja ettevõte oli endiselt investeerimisjärgu ettevõte (BB-reiting). |
| --- | --- |

(14)

Slovakkia esitatud info järgi kasvas ZSSK Cargo EBITDA (intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum) 2008. aastal 2007. aastaga võrreldes 6 %, ulatudes 59,8 miljoni euroni. 2007. ja 2008. aastal olid ka teised finantsnäitajad (tulu, omakapital, koguvõlgnevus) kas stabiilsed või paranemas. Näiteks võlgade ja omakapitali suhe vähenes 2008. aastal 6 %, 43,9 %ni. ZSSK Cargo finantsandmed, mille alusel määrab S&P ettevõtte krediidireitingu, ei näidanud 2009. märtsis probleeme (C-reiting) ja ettevõte oli endiselt investeerimisjärgu ettevõte (BB-reiting).

| (15) | ZSSK Cargo 2008. aasta aastaaruandes on aga kirjas, et 2008. aasta viimases kvartalis avaldus majanduskriisi mõju transpordinõudluse vähenemisena ja viis ZSSK Cargo majandustulemused langusesse. Kaubaveotulu vähenes sel ajal märgatavalt – üle 30 %. Selle tulemusena halvenes ZSSK Cargo finantsseisund 2008. aasta lõpus ja pärast seda. 2009. aasta esimeses pooles vähenesid ettevõtte tulud 2008. aasta sama perioodiga võrreldes 38 %. Samamoodi vähenesid ettevõtte majandustulemused: kui 2008. aasta esimeses pooles jõuti 22 miljoni euro suuruse puhaskasumini, siis 2009. aasta esimeses pooles saadi 47 miljoni suurune puhaskahjum. |
| --- | --- |

(15)

ZSSK Cargo 2008. aasta aastaaruandes on aga kirjas, et 2008. aasta viimases kvartalis avaldus majanduskriisi mõju transpordinõudluse vähenemisena ja viis ZSSK Cargo majandustulemused langusesse. Kaubaveotulu vähenes sel ajal märgatavalt – üle 30 %. Selle tulemusena halvenes ZSSK Cargo finantsseisund 2008. aasta lõpus ja pärast seda. 2009. aasta esimeses pooles vähenesid ettevõtte tulud 2008. aasta sama perioodiga võrreldes 38 %. Samamoodi vähenesid ettevõtte majandustulemused: kui 2008. aasta esimeses pooles jõuti 22 miljoni euro suuruse puhaskasumini, siis 2009. aasta esimeses pooles saadi 47 miljoni suurune puhaskahjum.

| (16) | ZSSK Cargo restruktureerimist aastatel 2006–2008 kirjeldati ettevõtte ja Slovakkia raudteede majandusliku olukorra aruandes, mis koostati 2009. aasta veebruaris. Aruandes oli kirjas ka laenuvajadus ja lisameetmed, mida peeti ZSSK Cargo finantsseisundi parandamiseks vajalikuks: i) täiendavad kulukärped, ii) töötajate ajutine töölt vabastamine ning iii) töötajate arvu pikemaajalisem optimeerimine ja tegevuse edasine ümberkorraldamine. Personali üle 10 %lise vähendamise ja teiste kulukärbete tulemusena vähenesid tegevuskulud 2007. aastal 600 miljoni Slovakkia krooni (17,4 mln euro) võrra. Restruktureerimisega vähenes kahjum 2007. aastal märgatavalt ja 2008. aastal jõuti kasumisse, vaatamata sellele, et aasta lõpupoole avaldusid juba esimesed kriisi tagajärjed. Sellise info alusel jõuti aruandes järeldusele, et ZSSK Cargo oli teel pikaajalise konkurentsivõime ja kasumlikkuse poole ning 2009. aasta eeldatav kahjum on tingitud peamiselt suurest, kuid ajutisest veomahu vähenemisest eelnenud aastal alanud kriisi tõttu. |
| --- | --- |

(16)

ZSSK Cargo restruktureerimist aastatel 2006–2008 kirjeldati ettevõtte ja Slovakkia raudteede majandusliku olukorra aruandes, mis koostati 2009. aasta veebruaris. Aruandes oli kirjas ka laenuvajadus ja lisameetmed, mida peeti ZSSK Cargo finantsseisundi parandamiseks vajalikuks: i) täiendavad kulukärped, ii) töötajate ajutine töölt vabastamine ning iii) töötajate arvu pikemaajalisem optimeerimine ja tegevuse edasine ümberkorraldamine. Personali üle 10 %lise vähendamise ja teiste kulukärbete tulemusena vähenesid tegevuskulud 2007. aastal 600 miljoni Slovakkia krooni (17,4 mln euro) võrra. Restruktureerimisega vähenes kahjum 2007. aastal märgatavalt ja 2008. aastal jõuti kasumisse, vaatamata sellele, et aasta lõpupoole avaldusid juba esimesed kriisi tagajärjed. Sellise info alusel jõuti aruandes järeldusele, et ZSSK Cargo oli teel pikaajalise konkurentsivõime ja kasumlikkuse poole ning 2009. aasta eeldatav kahjum on tingitud peamiselt suurest, kuid ajutisest veomahu vähenemisest eelnenud aastal alanud kriisi tõttu.

| (17) | Seejärel jäädi ka 2010. aastal suurde kahjumisse (vt tabel). Ent juba 2011. aastal suutis ettevõte kahjumit oluliselt vähendada, kuigi tulud vähenesid edasi. Järgnenud aastatel vähendati personali veelgi – 2016. aastaks 44 %. ZSSK Cargo jõudis kasumisse 2013. aastal ja jätkab endiselt väikeses plussis (vt tabel).

  Mõned ZSSK Cargo finantsnäitajad aastatel 2008–2016















  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| Tulud | 458 | 340 | 378 | 371 | 315 | 369 | 269 | 284 | 278 |
| Kasum | 2,7 | -126,6 | -122,6 | -0,3 | -23,9 | +0,3 | -5,5 | +0,8 | +0,1 |
| Töötajate arv | 10 448 | 9 826 | 9 546 | 8 054 | 6 822 | 6 331 | 6 103 | 6 027 | 5 794 |
| Allikas: Slovakkia esitatud ZSSK Cargo aastaaruanded, mis on (alates 2011. majandusaastast) kättesaadavad ka aadressil https://www.zscargo.sk/en/media/annual-reports. |

(17)

Seejärel jäädi ka 2010. aastal suurde kahjumisse (vt tabel). Ent juba 2011. aastal suutis ettevõte kahjumit oluliselt vähendada, kuigi tulud vähenesid edasi. Järgnenud aastatel vähendati personali veelgi – 2016. aastaks 44 %. ZSSK Cargo jõudis kasumisse 2013. aastal ja jätkab endiselt väikeses plussis (vt tabel).

Mõned ZSSK Cargo finantsnäitajad aastatel 2008–2016

Mõned ZSSK Cargo finantsnäitajad aastatel 2008–2016

(miljonites eurodes)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Tulud

458

340

378

371

315

369

269

284

278

Kasum

Kasum

2,7

-126,6

-122,6

-0,3

-23,9

+0,3

-5,5

+0,8

+0,1

Töötajate arv

Töötajate arv

10 448

9 826

9 546

8 054

6 822

6 331

6 103

6 027

5 794

Allikas: Slovakkia esitatud ZSSK Cargo aastaaruanded, mis on (alates 2011. majandusaastast) kättesaadavad ka aadressil https://www.zscargo.sk/en/media/annual-reports.

2.5.   Laenupakkumised teistest pankadest ja laenutingimused sarnase krediidireitinguga ettevõtetele

Laenupakkumised teistest pankadest ja laenutingimused sarnase krediidireitinguga ettevõtetele

| (18) | Enne laenu andmist 2009. aasta märtsis tegi kolm kommertspanka ZSSK Cargole samasuure laenu (166 mln eurot) pakkumise samapikaks perioodiks (10 a) ning nende soovitud intressimääraks oli kuue kuu EURIBOR, millele lisandus 295 baaspunkti ([pank nr 1] (8)), 285–300 baaspunkti olenevalt lõpptähtajast ([pank nr 2]) või 425 baaspunkti ([pank nr 3]), ning sealjuures ei nõutud mingit konkreetset tagatist. |
| --- | --- |

(18)

Enne laenu andmist 2009. aasta märtsis tegi kolm kommertspanka ZSSK Cargole samasuure laenu (166 mln eurot) pakkumise samapikaks perioodiks (10 a) ning nende soovitud intressimääraks oli kuue kuu EURIBOR, millele lisandus 295 baaspunkti ([pank nr 1] (8)), 285–300 baaspunkti olenevalt lõpptähtajast ([pank nr 2]) või 425 baaspunkti ([pank nr 3]), ning sealjuures ei nõutud mingit konkreetset tagatist.

8

| (19) | Laenu andmise päeval (31. märts 2009) sõlmis umbes 32 ZSSK Cargoga sama krediidikõlblikkusega (BB) ettevõtet finantsturul 10 aastaks krediidiriski vahetuslepingu. Neist enamuse marginaaliks oli 305–916 baaspunkti (9). |
| --- | --- |

(19)

Laenu andmise päeval (31. märts 2009) sõlmis umbes 32 ZSSK Cargoga sama krediidikõlblikkusega (BB) ettevõtet finantsturul 10 aastaks krediidiriski vahetuslepingu. Neist enamuse marginaaliks oli 305–916 baaspunkti (9).

9

2.6.   Menetluse algatamise põhjused

Menetluse algatamise põhjused

| (20) | Komisjon otsustas menetluse algatada, kuna ei saanud välistada, et ZSSK Cargole antud riiklik laen oli ELTLi artikli 107 lõikes 1 kirjeldatud riigiabi. Komisjon arvas, et laen võidi anda soodsamatel tingimustel kui lubatud viiteintressimäärade teatises, (10) mis võeti vastu veidi enne algatamisotsust. Samuti tekkis komisjonil kahtlus laenu kokkusobivuses siseturuga, eriti järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon otsustas menetluse algatada, kuna ei saanud välistada, et ZSSK Cargole antud riiklik laen oli ELTLi artikli 107 lõikes 1 kirjeldatud riigiabi. Komisjon arvas, et laen võidi anda soodsamatel tingimustel kui lubatud viiteintressimäärade teatises, (10) mis võeti vastu veidi enne algatamisotsust. Samuti tekkis komisjonil kahtlus laenu kokkusobivuses siseturuga, eriti järgmistel põhjustel.

10

| (21) | Turutingimustele vastavusega seoses seati algatamisotsuses kahtluse alla see, et intressimäära aluseks võeti kuue kuu EURIBOR, mitte ühe aasta IBOR, nagu nõutud viiteintressimäärade teatises, ning et tagasimaksmise kohustuslik algus oli kahe aasta pärast (selle mõju intressimäärale). Tundus, et intressimarginaali (320 baaspunkti) seadmisel ei arvestatud ZSSK Cargo halveneva finantsseisundiga: viiteintressimäärade teatise kohaselt oleks see pidanud krediidireitinguta või rahalistes raskustes ettevõtte puhul olema vähemalt 400 baaspunkti, kui laenu tagatis on suur, ja 1000 baaspunkti, kui tagatis on väike. |
| --- | --- |

(21)

Turutingimustele vastavusega seoses seati algatamisotsuses kahtluse alla see, et intressimäära aluseks võeti kuue kuu EURIBOR, mitte ühe aasta IBOR, nagu nõutud viiteintressimäärade teatises, ning et tagasimaksmise kohustuslik algus oli kahe aasta pärast (selle mõju intressimäärale). Tundus, et intressimarginaali (320 baaspunkti) seadmisel ei arvestatud ZSSK Cargo halveneva finantsseisundiga: viiteintressimäärade teatise kohaselt oleks see pidanud krediidireitinguta või rahalistes raskustes ettevõtte puhul olema vähemalt 400 baaspunkti, kui laenu tagatis on suur, ja 1000 baaspunkti, kui tagatis on väike.

| (22) | Algatamisotsuses väljendati ka kahtlust, kas laenu (kui see on riigiabi) saaks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti b või c järgi käsitada siseturuga kokkusobivana, võttes arvesse ühenduse riigiabi meetmete ajutist raamistikku praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks, (11) ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (12) või ühenduse suuniseid raudtee-ettevõtjatele antava riigiabi kohta (13). |
| --- | --- |

(22)

Algatamisotsuses väljendati ka kahtlust, kas laenu (kui see on riigiabi) saaks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti b või c järgi käsitada siseturuga kokkusobivana, võttes arvesse ühenduse riigiabi meetmete ajutist raamistikku praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks, (11) ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (12) või ühenduse suuniseid raudtee-ettevõtjatele antava riigiabi kohta (13).

11

12

13

3.   Slovakkia märkused

Slovakkia märkused

| (23) | Slovakkia väidab, et riik kui mõistlik aktsionär andis laenu turutingimustel, mistõttu ei ole see riigiabi. |
| --- | --- |

(23)

Slovakkia väidab, et riik kui mõistlik aktsionär andis laenu turutingimustel, mistõttu ei ole see riigiabi.

| (24) | Esiteks väidab Slovakkia, et iga mõistlik aktsionär oleks ise samas olukorras olles ettevõttele laenu andnud. Slovakkia väidab, et eeldatavasti annaks aktsionär laenu turutingimustel, aga sarnase laenu puhul pankade pakutavast madalaima intressiga. Aktsionär ei anna laenu tavapärase äritegevuse käigus tulu teenimiseks ja seetõttu kõrge intressiga, sest võib muidu ettevõtet põhjendamatult koormata, vähendades nii laenu otstarbekust, sest tavaliselt tahetakse laenuga katta ajutisi rahalisi probleeme või ettevõtte tegevust edasi arendada. Aktsionär tahab hoopis, et ettevõte teeniks järgmistel perioodidel kasumit, mistõttu ei taha ta oma ettevõttele tavapärastel turutingimustel antud laenult suurt intressi saada, vaid toetada ettevõtte tegevust, et see saaks kasumit teenima hakata ja sellest dividende maksta. |
| --- | --- |

(24)

Esiteks väidab Slovakkia, et iga mõistlik aktsionär oleks ise samas olukorras olles ettevõttele laenu andnud. Slovakkia väidab, et eeldatavasti annaks aktsionär laenu turutingimustel, aga sarnase laenu puhul pankade pakutavast madalaima intressiga. Aktsionär ei anna laenu tavapärase äritegevuse käigus tulu teenimiseks ja seetõttu kõrge intressiga, sest võib muidu ettevõtet põhjendamatult koormata, vähendades nii laenu otstarbekust, sest tavaliselt tahetakse laenuga katta ajutisi rahalisi probleeme või ettevõtte tegevust edasi arendada. Aktsionär tahab hoopis, et ettevõte teeniks järgmistel perioodidel kasumit, mistõttu ei taha ta oma ettevõttele tavapärastel turutingimustel antud laenult suurt intressi saada, vaid toetada ettevõtte tegevust, et see saaks kasumit teenima hakata ja sellest dividende maksta.

| (25) | Teiseks väidab Slovakkia, et laenu andmise ajal teadaolevate finantsprognooside kohaselt oleks ZSSK Cargol olnud piisavalt vaba raha, millega maksta laen tagasi 10 aasta jooksul. Laenu andmise otsust tehes kaalus Slovakkia hoolega, mis summas ja mis tingimustel ZSSK Cargole laenu anda, võttes arvesse nii turul ja majanduses toimuvaid muutusi kui ka tulevikuprognoose. Selleks sai Slovakkia kasutada ka ZSSK Cargo kriisiohjearuandeid, milles oli üksikasjalikult kirjeldatud säästumeetmeid, mis olid nii ettevõtte tegevuse kasumliku jätkamise kui ka laenu tagasimaksmise peamine eeltingimus. Slovakkia tegutses laenu andes eeldusel, et kui majanduskriisi kahjulik mõju on möödas, majandus taastub ja suureneb ka raudtee-kaubaveo sektori töömaht. Slovaki Vabariik märgib, et need ootused täitusid – järgnenud perioodidel ZSSK Cargo vedude arv kasvas, majandustulemused olid head ja laen suudeti 2015. aastal koos intressidega ennetähtaegselt tagasi maksta. |
| --- | --- |

(25)

Teiseks väidab Slovakkia, et laenu andmise ajal teadaolevate finantsprognooside kohaselt oleks ZSSK Cargol olnud piisavalt vaba raha, millega maksta laen tagasi 10 aasta jooksul. Laenu andmise otsust tehes kaalus Slovakkia hoolega, mis summas ja mis tingimustel ZSSK Cargole laenu anda, võttes arvesse nii turul ja majanduses toimuvaid muutusi kui ka tulevikuprognoose. Selleks sai Slovakkia kasutada ka ZSSK Cargo kriisiohjearuandeid, milles oli üksikasjalikult kirjeldatud säästumeetmeid, mis olid nii ettevõtte tegevuse kasumliku jätkamise kui ka laenu tagasimaksmise peamine eeltingimus. Slovakkia tegutses laenu andes eeldusel, et kui majanduskriisi kahjulik mõju on möödas, majandus taastub ja suureneb ka raudtee-kaubaveo sektori töömaht. Slovaki Vabariik märgib, et need ootused täitusid – järgnenud perioodidel ZSSK Cargo vedude arv kasvas, majandustulemused olid head ja laen suudeti 2015. aastal koos intressidega ennetähtaegselt tagasi maksta.

| (26) | Slovakkia juhtis tähelepanu ka sellele, et ZSSK Cargo suutis 2008. aastal oma võlgade ja omakapitali suhet vähendada peaaegu kuue protsendipunkti võrra, 43,9 %ni. Samuti väitis Slovakkia, et ZSSK Cargo ei olnud raskustes ja intressimäära arvutas ARDAL kooskõlas viiteintressimäärade teatisega. |
| --- | --- |

(26)

Slovakkia juhtis tähelepanu ka sellele, et ZSSK Cargo suutis 2008. aastal oma võlgade ja omakapitali suhet vähendada peaaegu kuue protsendipunkti võrra, 43,9 %ni. Samuti väitis Slovakkia, et ZSSK Cargo ei olnud raskustes ja intressimäära arvutas ARDAL kooskõlas viiteintressimäärade teatisega.

| (27) | Kolmandaks väitis Slovakkia, et määras laenutingimused kolmelt kommertspangalt sama summa kohta küsitud pakkumiste ja ZSSK Cargo varemsaadud laenude alusel. |
| --- | --- |

(27)

Kolmandaks väitis Slovakkia, et määras laenutingimused kolmelt kommertspangalt sama summa kohta küsitud pakkumiste ja ZSSK Cargo varemsaadud laenude alusel.

| (28) | Kuue kuu EURIBOR valiti sellepärast, et seda oleks kasutanud ka laenuturul tegutsevad kommertspangad. Seega tahtis Slovakkia anda laenu sellise intressimääraga, millega ZSSK Cargo oleks sel ajal turult tõepoolest laenu saanud (st kasutades kõige soodsamaid turul pakutavaid tingimusi). Niisiis, kuna erapangad olid nõus andma ZSSK Cargole laenu samadel tingimustel ning üks pank kirjeldas ettevõtet usaldusväärse ja ausa kliendina oma tähtsaimate klientide seas, väidab Slovakkia, et tegutses nagu eraettevõtja, mistõttu ei ole laen rahaline eelis ega seadnud ZSSK Cargot konkurentidega võrreldes soodsamasse olukorda. |
| --- | --- |

(28)

Kuue kuu EURIBOR valiti sellepärast, et seda oleks kasutanud ka laenuturul tegutsevad kommertspangad. Seega tahtis Slovakkia anda laenu sellise intressimääraga, millega ZSSK Cargo oleks sel ajal turult tõepoolest laenu saanud (st kasutades kõige soodsamaid turul pakutavaid tingimusi). Niisiis, kuna erapangad olid nõus andma ZSSK Cargole laenu samadel tingimustel ning üks pank kirjeldas ettevõtet usaldusväärse ja ausa kliendina oma tähtsaimate klientide seas, väidab Slovakkia, et tegutses nagu eraettevõtja, mistõttu ei ole laen rahaline eelis ega seadnud ZSSK Cargot konkurentidega võrreldes soodsamasse olukorda.

| (29) | Neljandaks ütleb Slovakkia ZSSK Cargo väidetava ebamäärase krediidireitingu kohta, et tegu ei olnud laenu andmise ajal krediidiajaloo või -reitinguta ettevõttega. ZSSK Cargo krediidiajalugu oli tagasimakstava rahalise abi andmise ajal suhteliselt hea ja pangad pidasid ettevõtet usaldusväärseks kliendiks. Seda näitavad ka kommertspankade pakkumised, mis on komisjonile edastatud. Pakkumistest on selgelt näha, et pangad olid nõus andma ZSSK Cargole laenu samadel tingimustel kui seda tegi Slovaki Vabariik ning ettevõtte krediidikäitumise ja usaldusväärsusega seoses ei küsinud ükski pank tagatist ega seadnud seda laenu andmise tingimuseks. Seega ei oleks pangad ka tavapärastel turutingimustel nõudnud ZSSK Cargolt ametlikku krediidireitingut, vaid oleks suutnud ettevõtet ise hinnata. |
| --- | --- |

(29)

Neljandaks ütleb Slovakkia ZSSK Cargo väidetava ebamäärase krediidireitingu kohta, et tegu ei olnud laenu andmise ajal krediidiajaloo või -reitinguta ettevõttega. ZSSK Cargo krediidiajalugu oli tagasimakstava rahalise abi andmise ajal suhteliselt hea ja pangad pidasid ettevõtet usaldusväärseks kliendiks. Seda näitavad ka kommertspankade pakkumised, mis on komisjonile edastatud. Pakkumistest on selgelt näha, et pangad olid nõus andma ZSSK Cargole laenu samadel tingimustel kui seda tegi Slovaki Vabariik ning ettevõtte krediidikäitumise ja usaldusväärsusega seoses ei küsinud ükski pank tagatist ega seadnud seda laenu andmise tingimuseks. Seega ei oleks pangad ka tavapärastel turutingimustel nõudnud ZSSK Cargolt ametlikku krediidireitingut, vaid oleks suutnud ettevõtet ise hinnata.

| (30) | Viimasena väidab Slovakkia, et kui on olemas reaalsed pakkumised pankadelt, ei ole põhjust kasutada turutingimustel laenamise kontrollimiseks alternatiivseid meetodeid (viiteintressimäärasid), ning ka viiteintressimäärade teatisest on näha, et laenutingimused olid viiteintressimääradega kooskõlas:






  a) | kuue kuu EURIBOR oli tol ajal 1,67 %, mis annab koos marginaaliga (3,2 %) intressimääraks 4,87 %; |
| --- | --- | --- |

(30)

Viimasena väidab Slovakkia, et kui on olemas reaalsed pakkumised pankadelt, ei ole põhjust kasutada turutingimustel laenamise kontrollimiseks alternatiivseid meetodeid (viiteintressimäärasid), ning ka viiteintressimäärade teatisest on näha, et laenutingimused olid viiteintressimääradega kooskõlas:

a)

kuue kuu EURIBOR oli tol ajal 1,67 %, mis annab koos marginaaliga (3,2 %) intressimääraks 4,87 %;

| b) | 3,2 % marginaal on sama, mida kasutaks ka kommertspangad (pankade pakkumiste keskmine marginaal oli 3,35 %). |
| --- | --- |

b)

3,2 % marginaal on sama, mida kasutaks ka kommertspangad (pankade pakkumiste keskmine marginaal oli 3,35 %).

| (31) | ZSSK Cargol ei olnud head reitingut ega tagatist (sel juhul piisaks 100 baaspunktilisest (1 %) marginaalist), aga ei saa öelda, et ettevõte polnud varem laenu võtnud või olukorras, kus marginaal oleks pidanud olema vähemalt 400 baaspunkti. Slovakkia väidab, et kuna ZSSK Cargo krediidireiting oleks võinud tol ajal olla väga hea (kuigi tagatis oli väike) ja varasema krediidikäitumise alusel võis järeldada, et ettevõte oli võimeline oma kohustusi täitma, siis oli marginaal mõistlik määrata viiteintressimäärade teatise alusel (100–220 baaspunkti) ja seda Slovakkia sel juhul tegigi, kuigi arvutuste aluseks võeti kuue kuu EURIBOR. |
| --- | --- |

(31)

ZSSK Cargol ei olnud head reitingut ega tagatist (sel juhul piisaks 100 baaspunktilisest (1 %) marginaalist), aga ei saa öelda, et ettevõte polnud varem laenu võtnud või olukorras, kus marginaal oleks pidanud olema vähemalt 400 baaspunkti. Slovakkia väidab, et kuna ZSSK Cargo krediidireiting oleks võinud tol ajal olla väga hea (kuigi tagatis oli väike) ja varasema krediidikäitumise alusel võis järeldada, et ettevõte oli võimeline oma kohustusi täitma, siis oli marginaal mõistlik määrata viiteintressimäärade teatise alusel (100–220 baaspunkti) ja seda Slovakkia sel juhul tegigi, kuigi arvutuste aluseks võeti kuue kuu EURIBOR.

| (32) | Sel ajal määrasid pangad intressimäärasid kuue kuu EURIBORi alusel ja kasutasid umbes 3 % marginaali (st kasutasid samu tingimusi). Intressimäära valimisel arvestati turutingimustega (mida muu hulgas näitasid kommertspankade pakkumised) ja riigi saadud laenude intressimääradega (1,5 % aastas), millele lisati ZSSK Cargo krediidiriski arvestades 1,7 % aastane krediidimarginaal ning kokku saadi marginaaliks 3,2 % aastas. Seega määrati intressimäär tolle aja turutingimustel: kuue kuu EURIBOR + 3,2 % marginaal aastas. |
| --- | --- |

(32)

Sel ajal määrasid pangad intressimäärasid kuue kuu EURIBORi alusel ja kasutasid umbes 3 % marginaali (st kasutasid samu tingimusi). Intressimäära valimisel arvestati turutingimustega (mida muu hulgas näitasid kommertspankade pakkumised) ja riigi saadud laenude intressimääradega (1,5 % aastas), millele lisati ZSSK Cargo krediidiriski arvestades 1,7 % aastane krediidimarginaal ning kokku saadi marginaaliks 3,2 % aastas. Seega määrati intressimäär tolle aja turutingimustel: kuue kuu EURIBOR + 3,2 % marginaal aastas.

| (33) | Kokkuvõtteks väidab Slovakkia, et tegutses turumajanduses tegutseva erainvestori põhimõtteid järgides, mistõttu ei andnud laen ZSSK Cargole mingit eelist. |
| --- | --- |

(33)

Kokkuvõtteks väidab Slovakkia, et tegutses turumajanduses tegutseva erainvestori põhimõtteid järgides, mistõttu ei andnud laen ZSSK Cargole mingit eelist.

4.   Riigiabi olemasolu hindamine

Riigiabi olemasolu hindamine

| (34) | ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.“ |
| --- | --- |

(34)

ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.“

| (35) | Niisiis, et meede liigituks selle sätte kohaselt riigiabiks, peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused: i) meetme peab olema andnud riik enda vahenditest, ii) see peab andma saajale eelise, iii) eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuna täidetud peavad olema kõik ELTLi artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused, on siinsel juhul õige piirduda hindamisel sellega, kas laen andis ZSSK Cargole (valikulise) eelise. |
| --- | --- |

(35)

Niisiis, et meede liigituks selle sätte kohaselt riigiabiks, peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused: i) meetme peab olema andnud riik enda vahenditest, ii) see peab andma saajale eelise, iii) eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuna täidetud peavad olema kõik ELTLi artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused, on siinsel juhul õige piirduda hindamisel sellega, kas laen andis ZSSK Cargole (valikulise) eelise.

4.1.   Õigusraamistik, mille alusel hinnata majandusliku eelise olemasolu turutingimustega võrreldes

Õigusraamistik, mille alusel hinnata majandusliku eelise olemasolu turutingimustega võrreldes

| (36) | Euroopa Kohus on otsustanud, et kui kasutatakse turuinvestori katset, mille alusel hinnata, kas on antud majanduslik eelis, mis annab (riigi)ettevõttele põhjendamatu eelise, oleneb tulemus sellest, kas riik käitub nagu aktsionär või nagu avaliku sektori asutus. Liikmesriik peab ühemõtteliselt tõendama, et tegutses investorina, kes tahtis tulu saada, ning tõendama oma väiteid objektiivsete ja kontrollitavate asjaoludega. Asjaolud peavad olema esinenud laenuotsuse tegemise ajal ja tõendama, et otsus langetati sellise majandusliku hindamise tulemusena, mida oleks teinud ka turuinvestor, et selgitada välja oma investeeringu tulusus (14). Nii abi olemasolu kui ka suurust tuleb hinnata laenu andmise ajal valitsenud olukorra alusel (15). |
| --- | --- |

(36)

Euroopa Kohus on otsustanud, et kui kasutatakse turuinvestori katset, mille alusel hinnata, kas on antud majanduslik eelis, mis annab (riigi)ettevõttele põhjendamatu eelise, oleneb tulemus sellest, kas riik käitub nagu aktsionär või nagu avaliku sektori asutus. Liikmesriik peab ühemõtteliselt tõendama, et tegutses investorina, kes tahtis tulu saada, ning tõendama oma väiteid objektiivsete ja kontrollitavate asjaoludega. Asjaolud peavad olema esinenud laenuotsuse tegemise ajal ja tõendama, et otsus langetati sellise majandusliku hindamise tulemusena, mida oleks teinud ka turuinvestor, et selgitada välja oma investeeringu tulusus (14). Nii abi olemasolu kui ka suurust tuleb hinnata laenu andmise ajal valitsenud olukorra alusel (15).

14

15

| (37) | Turuinvestori käitumine, millega avaliku sektori investori käitumist võrrelda, ei pea olema selline nagu tavainvestoril, kes tahab oma kapitalist saada suhteliselt kiiret kasumit. Ent käitumine peab olema võrreldav vähemalt erasektori valdusettevõtte või kontserniga, kelle tegevus on (üldises mõttes või sektoris) struktuurne ja keda huvitab pikemaajaline tulusus (16). |
| --- | --- |

(37)

Turuinvestori käitumine, millega avaliku sektori investori käitumist võrrelda, ei pea olema selline nagu tavainvestoril, kes tahab oma kapitalist saada suhteliselt kiiret kasumit. Ent käitumine peab olema võrreldav vähemalt erasektori valdusettevõtte või kontserniga, kelle tegevus on (üldises mõttes või sektoris) struktuurne ja keda huvitab pikemaajaline tulusus (16).

16

| (38) | Siinsel juhul väidab Slovakkia, et tegutses laenu andes mõistliku aktsionärina, ja ta on esitanud ka kättesaadavad tõendid, millega laenu andmise otsuse tegemisel arvestati (vt 3. jagu). Järelikult peab komisjon hindama valikulise majandusliku eelise olemasolu nende tõendite alusel. Täpsemalt seda, kas turuinvestor oleks samadel asjaoludel ja sama info alusel andnud Slovakkiaga sarnases olukorras olles ZSSK Cargole pikaajalist laenu sellistel tingimustel, nagu Slovaki Vabariik oma pädeva transpordi-, posti- ja telekommunikatsiooniministeeriumi kaudu andis (17). |
| --- | --- |

(38)

Siinsel juhul väidab Slovakkia, et tegutses laenu andes mõistliku aktsionärina, ja ta on esitanud ka kättesaadavad tõendid, millega laenu andmise otsuse tegemisel arvestati (vt 3. jagu). Järelikult peab komisjon hindama valikulise majandusliku eelise olemasolu nende tõendite alusel. Täpsemalt seda, kas turuinvestor oleks samadel asjaoludel ja sama info alusel andnud Slovakkiaga sarnases olukorras olles ZSSK Cargole pikaajalist laenu sellistel tingimustel, nagu Slovaki Vabariik oma pädeva transpordi-, posti- ja telekommunikatsiooniministeeriumi kaudu andis (17).

17

| (39) | Hindamisel tuleb uurida, kas Slovakkia antud laenu tingimused tekitasid ZSSK Cargo jaoks valikulise majandusliku eelise ehk ettevõte ei oleks turult sellistel tingimustel laenu saanud. Selleks peab komisjon arvestama täpsemalt sellega, millised olid tol ajal ZSSK Cargo finantsseisund, prognoositavad muutused, Slovaki Vabariigi aktsionäripositsioon ja laenu tingimused. |
| --- | --- |

(39)

Hindamisel tuleb uurida, kas Slovakkia antud laenu tingimused tekitasid ZSSK Cargo jaoks valikulise majandusliku eelise ehk ettevõte ei oleks turult sellistel tingimustel laenu saanud. Selleks peab komisjon arvestama täpsemalt sellega, millised olid tol ajal ZSSK Cargo finantsseisund, prognoositavad muutused, Slovaki Vabariigi aktsionäripositsioon ja laenu tingimused.

| (40) | Niisiis tuleb kaaluda, kas Slovakkiaga samas olukorras olev turuosaline oleks 2009. aasta märtsis andnud ZSSK Cargole samadel tingimustel laenu või mitte. Hindamisel ei lähtuta mitte ettevõttega varem vähe või üldse mitte kokku puutunud kommertspanga käitumisest laenu andmisel, vaid hüpoteetilise turuinvestori käitumisest, kes on ZSSK Cargo ainuaktsionär ja annab ettevõttele laenu selleks, et tol oleks võimalik pärast ootamatut järsku tegevuse ja tulude vähenemist katta oma tegevuskulusid. |
| --- | --- |

(40)

Niisiis tuleb kaaluda, kas Slovakkiaga samas olukorras olev turuosaline oleks 2009. aasta märtsis andnud ZSSK Cargole samadel tingimustel laenu või mitte. Hindamisel ei lähtuta mitte ettevõttega varem vähe või üldse mitte kokku puutunud kommertspanga käitumisest laenu andmisel, vaid hüpoteetilise turuinvestori käitumisest, kes on ZSSK Cargo ainuaktsionär ja annab ettevõttele laenu selleks, et tol oleks võimalik pärast ootamatut järsku tegevuse ja tulude vähenemist katta oma tegevuskulusid.

| (41) | See, et ZSSK Cargo suutis laenu 2015. aastal ehk neli aastat enne tähtaega täielikult tagasi maksta ja jõudis seejärel kasumisse, ei tähenda siiski seda, et turuinvestor oleks transpordi-, posti- ja telekommunikatsiooniministeeriumi asemel kindlasti samuti laenu andud, uskudes, et saab selle tagasi. Ennetähtaegne tagasimaksmine ainult kinnitab tagantjärele, et laenu andmise otsus, mille avaliku sektori aktsionär/laenuandja tol ajal kättesaadava info alusel tegi, oli mõistlik, aga selle alusel ei saa kindlalt järeldada, et mõni teine turuosaline oleks samuti sellise laenu andnud. |
| --- | --- |

(41)

See, et ZSSK Cargo suutis laenu 2015. aastal ehk neli aastat enne tähtaega täielikult tagasi maksta ja jõudis seejärel kasumisse, ei tähenda siiski seda, et turuinvestor oleks transpordi-, posti- ja telekommunikatsiooniministeeriumi asemel kindlasti samuti laenu andud, uskudes, et saab selle tagasi. Ennetähtaegne tagasimaksmine ainult kinnitab tagantjärele, et laenu andmise otsus, mille avaliku sektori aktsionär/laenuandja tol ajal kättesaadava info alusel tegi, oli mõistlik, aga selle alusel ei saa kindlalt järeldada, et mõni teine turuosaline oleks samuti sellise laenu andnud.

4.2.   ZSSK Cargo laenu hindamine

ZSSK Cargo laenu hindamine

| (42) | Esiteks on saadud tõenditest näha, et kolm kommertspanka pakkusid ZSSK Cargole samasuurt laenu (166 mln eurot) samapikaks perioodiks (10 a) ning nende soovitud intressimääraks oli kuue kuu EURIBOR, millele lisandus 295 baaspunkti ([pank nr 1]), 285–300 baaspunkti ([pank nr 2]) või 425 baaspunkti ([pank nr 3]), ning sealjuures ei nõutud mingit konkreetset tagatist. Niisiis olid kaks kommertspanka nõus andma ZSSK Cargole Slovakkia antust (320 baaspunkti) isegi madalama intressimarginaaliga laenu. Slovakkia oli pakkumistest teadlik ja võttis need laenu intressimäära üle otsustamisel arvesse (vt põhjendused 18 ja 27). Niisiis määrati riigi antud laenu intressimäär turul tegutsevate erasektori laenuandjate seisukohalt piisavat tasuvust arvestades. |
| --- | --- |

(42)

Esiteks on saadud tõenditest näha, et kolm kommertspanka pakkusid ZSSK Cargole samasuurt laenu (166 mln eurot) samapikaks perioodiks (10 a) ning nende soovitud intressimääraks oli kuue kuu EURIBOR, millele lisandus 295 baaspunkti ([pank nr 1]), 285–300 baaspunkti ([pank nr 2]) või 425 baaspunkti ([pank nr 3]), ning sealjuures ei nõutud mingit konkreetset tagatist. Niisiis olid kaks kommertspanka nõus andma ZSSK Cargole Slovakkia antust (320 baaspunkti) isegi madalama intressimarginaaliga laenu. Slovakkia oli pakkumistest teadlik ja võttis need laenu intressimäära üle otsustamisel arvesse (vt põhjendused 18 ja 27). Niisiis määrati riigi antud laenu intressimäär turul tegutsevate erasektori laenuandjate seisukohalt piisavat tasuvust arvestades.

| (43) | See, et laenu tuli tagasi maksma hakata alles kahe aasta pärast (hiljem pikendati maksepuhkust veel 18 kuu võrra), ei oleks tõenäoliselt kuigivõrd mõjutanud laenu tingimusi. Kuna intresse maksmisele kuuluva summa pealt maksti alates laenu andmisest kord poolaastas, kaalus edasilükatud tagasimaksmisest saadav kasu üles suurema intressi maksmise kulu. |
| --- | --- |

(43)

See, et laenu tuli tagasi maksma hakata alles kahe aasta pärast (hiljem pikendati maksepuhkust veel 18 kuu võrra), ei oleks tõenäoliselt kuigivõrd mõjutanud laenu tingimusi. Kuna intresse maksmisele kuuluva summa pealt maksti alates laenu andmisest kord poolaastas, kaalus edasilükatud tagasimaksmisest saadav kasu üles suurema intressi maksmise kulu.

| (44) | Peale selle on kommertspankadelt küsitud pakkumistest näha, et kuue kuu EURIBORi kasutamine oli erapankades tavapärane ja seetõttu turutingimustega kooskõlas. Kõik need pangad teadsid ZSSK Cargot talle varem antud laenude alusel ja [kommertspank nr 1] kirjeldas ettevõtet sõnaselgelt isegi usaldusväärse partnerina. Neile pakkumistele lisaks oli ZSSK Cargol olnud nende kolme ja ka teiste kommertspankadega varasemaid laenusuhteid, kuigi algatamisotsuses väideti vastupidist. |
| --- | --- |

(44)

Peale selle on kommertspankadelt küsitud pakkumistest näha, et kuue kuu EURIBORi kasutamine oli erapankades tavapärane ja seetõttu turutingimustega kooskõlas. Kõik need pangad teadsid ZSSK Cargot talle varem antud laenude alusel ja [kommertspank nr 1] kirjeldas ettevõtet sõnaselgelt isegi usaldusväärse partnerina. Neile pakkumistele lisaks oli ZSSK Cargol olnud nende kolme ja ka teiste kommertspankadega varasemaid laenusuhteid, kuigi algatamisotsuses väideti vastupidist.

| (45) | Kui nüüd lõpetuseks võrrelda laenu 320 baaspunktilist intressimarginaali krediidiriski vahetuslepingu määradega laenu andmise ajal (vt põhjendus 19), on samuti selge, et intressimarginaal jäi 2009. aasta märtsis ZSSK Cargoga sarnase reitinguga ettevõtete tegelike turuintressimäärade piiresse. Teisisõnu ei kinnita võrdlus krediidiriski vahetuslepingutega algatamisotsuses tõstatatud kahtlusi. Järelikult ei andnud küsitud intressimäär ZSSK Cargole turutingimustega võrreldes õigustamatut eelist. |
| --- | --- |

(45)

Kui nüüd lõpetuseks võrrelda laenu 320 baaspunktilist intressimarginaali krediidiriski vahetuslepingu määradega laenu andmise ajal (vt põhjendus 19), on samuti selge, et intressimarginaal jäi 2009. aasta märtsis ZSSK Cargoga sarnase reitinguga ettevõtete tegelike turuintressimäärade piiresse. Teisisõnu ei kinnita võrdlus krediidiriski vahetuslepingutega algatamisotsuses tõstatatud kahtlusi. Järelikult ei andnud küsitud intressimäär ZSSK Cargole turutingimustega võrreldes õigustamatut eelist.

| (46) | Seega on olemasolevatest tõenditest näha, et ZSSK Cargo oleks tõenäoliselt saanud samadel tingimustel laenu ka erasektori laenuandjatelt, ja algatamisotsuses tõstatatud kahtlused ei pea paika. Veelgi enam – kui esmapilgul tundus, et sellistel tingimustel laenu andmine ei olnud kuigi tulus, siis erinevalt riigist ei oleks saanud need turuosalised ka mingit aktsiatulu. |
| --- | --- |

(46)

Seega on olemasolevatest tõenditest näha, et ZSSK Cargo oleks tõenäoliselt saanud samadel tingimustel laenu ka erasektori laenuandjatelt, ja algatamisotsuses tõstatatud kahtlused ei pea paika. Veelgi enam – kui esmapilgul tundus, et sellistel tingimustel laenu andmine ei olnud kuigi tulus, siis erinevalt riigist ei oleks saanud need turuosalised ka mingit aktsiatulu.

| (47) | Teiseks ei saanud ZSSK Cargot menetluse käigus kogutud tõendite alusel pidada laenu andmise ajal raskustes ettevõtteks, kui võtta aluseks 2004. aasta ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ja seal esitatud kaks kvantifitseeritud tingimust (punkt 10). Nimelt ei olnud ZSSK Cargo tol ajal kaotanud üle poole registreeritud kapitalist (sellest veerandi viimase 12 kuu jooksul) ega vastanud riigisisese maksejõuetusmenetluse algatamise kriteeriumidele. Pealegi ei ole tõenäoline, et ZSSK Cargot oleks saanud 2009. aasta tõsistele likviidsusprobleemidele vaatamata pidada raskustes olevaks ka suuniste kvantifitseerimata kriteeriumide alusel (punkt 11, nt kasvav võlg, varade väärtus langeb või on olematu või tegutseb ülevõimsusega). |
| --- | --- |

(47)

Teiseks ei saanud ZSSK Cargot menetluse käigus kogutud tõendite alusel pidada laenu andmise ajal raskustes ettevõtteks, kui võtta aluseks 2004. aasta ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ja seal esitatud kaks kvantifitseeritud tingimust (punkt 10). Nimelt ei olnud ZSSK Cargo tol ajal kaotanud üle poole registreeritud kapitalist (sellest veerandi viimase 12 kuu jooksul) ega vastanud riigisisese maksejõuetusmenetluse algatamise kriteeriumidele. Pealegi ei ole tõenäoline, et ZSSK Cargot oleks saanud 2009. aasta tõsistele likviidsusprobleemidele vaatamata pidada raskustes olevaks ka suuniste kvantifitseerimata kriteeriumide alusel (punkt 11, nt kasvav võlg, varade väärtus langeb või on olematu või tegutseb ülevõimsusega).

| (48) | ZSSK Cargo sai 2008. aastal veidi kasumit ja eelmiste aastate kahjumist tingitud kumuleerunud puudujääk (31. detsembri 2008. aasta seisuga 1452 miljonit Slovakkia krooni ehk 42,2 mln eurot) oli ettevõtte kogu omakapitaliga (üle 13 000 mln SKK ehk 377,5 mln EUR) võrreldes suhteliselt väike. Isegi 2009. aastal saadud suur kahjum ei kaotanud enam kui poolt ettevõtte aktsiakapitalist. Samuti oli ZSSK Cargo võlgnevus 2009. aasta alguses üsna tagasihoidlik: võlgade ja omakapitali suhe oli 0,44. Näiteks, kui võrrelda 2014. aasta ühenduse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (siinsel juhul neid küll ei kohaldata) nõuetega, oleks ettevõtte abi andmise reeglitega seoses raskustes olevaks liigitamiseks vaja, et selle võlgade ja omakapitali suhe oleks 7,5, mis on 17 korda suurem. |
| --- | --- |

(48)

ZSSK Cargo sai 2008. aastal veidi kasumit ja eelmiste aastate kahjumist tingitud kumuleerunud puudujääk (31. detsembri 2008. aasta seisuga 1452 miljonit Slovakkia krooni ehk 42,2 mln eurot) oli ettevõtte kogu omakapitaliga (üle 13 000 mln SKK ehk 377,5 mln EUR) võrreldes suhteliselt väike. Isegi 2009. aastal saadud suur kahjum ei kaotanud enam kui poolt ettevõtte aktsiakapitalist. Samuti oli ZSSK Cargo võlgnevus 2009. aasta alguses üsna tagasihoidlik: võlgade ja omakapitali suhe oli 0,44. Näiteks, kui võrrelda 2014. aasta ühenduse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (siinsel juhul neid küll ei kohaldata) nõuetega, oleks ettevõtte abi andmise reeglitega seoses raskustes olevaks liigitamiseks vaja, et selle võlgade ja omakapitali suhe oleks 7,5, mis on 17 korda suurem.

| (49) | ZSSK Cargo krediidireiting oli laenu andmise ajal parem kui CCC, mida kasutatakse 2008. aasta viiteintressimäärade teatise kohaselt raskustes ettevõtete puhul, kuigi komisjon toetus algatamisotsuses just sellele teatisele ja arvas seetõttu, et tegelikult küsitud intressimäär oli õigustamatult madal. Tegelikult aga on tõenditest näha, et ZSSK Cargo reiting oleks olnud BB ja ta oleks seetõttu saanud lisaraha odavamalt kui raskustes ettevõtted. Peale selle on 80 baaspunktiline vahe kõnealuse riikliku laenu 320 baaspunktilise intressimarginaali ja 2008. aasta viiteintressimäärade teatise kohaselt BB-reitinguga ettevõtetele väikese tagatise korral kohaldada tulnud 400 baaspunktilise intressimarginaali (turumarginaali lähend) vahel palju väiksem kui 140 baaspunkti, mis eristas tegelikult kasutatud intressimarginaali kommertspankadelt ZSSK Cargole tehtud pakkumiste intressimäärast. |
| --- | --- |

(49)

ZSSK Cargo krediidireiting oli laenu andmise ajal parem kui CCC, mida kasutatakse 2008. aasta viiteintressimäärade teatise kohaselt raskustes ettevõtete puhul, kuigi komisjon toetus algatamisotsuses just sellele teatisele ja arvas seetõttu, et tegelikult küsitud intressimäär oli õigustamatult madal. Tegelikult aga on tõenditest näha, et ZSSK Cargo reiting oleks olnud BB ja ta oleks seetõttu saanud lisaraha odavamalt kui raskustes ettevõtted. Peale selle on 80 baaspunktiline vahe kõnealuse riikliku laenu 320 baaspunktilise intressimarginaali ja 2008. aasta viiteintressimäärade teatise kohaselt BB-reitinguga ettevõtetele väikese tagatise korral kohaldada tulnud 400 baaspunktilise intressimarginaali (turumarginaali lähend) vahel palju väiksem kui 140 baaspunkti, mis eristas tegelikult kasutatud intressimarginaali kommertspankadelt ZSSK Cargole tehtud pakkumiste intressimäärast.

| (50) | Järelikult ei saa vastupidiselt algatamisotsuses esitatud esialgsele arvamusele väita, et riigi antud laenu intressimäär ei vastanud turutingimustele, kuna erines 2008. aasta viiteintressimäärade teatises esitatud turuintressimäära lähendist. |
| --- | --- |

(50)

Järelikult ei saa vastupidiselt algatamisotsuses esitatud esialgsele arvamusele väita, et riigi antud laenu intressimäär ei vastanud turutingimustele, kuna erines 2008. aasta viiteintressimäärade teatises esitatud turuintressimäära lähendist.

| (51) | Kolmandaks tuleb arvestada sellega, et riik oli (ja on praegugi) ZSSK Cargo ainuomanik. Riigi eeldatav kasum laenust ei piirdu vaid intressiga (nagu kommertspankade puhul), vaid kindlasti tuleb arvestada sellega, et laen parandaks ZSSK Cargo võimet jõuda tulevikus kasumisse ja suurendada (või vähemalt hoida) riigi aktsiate väärtust. Üks rahastamise sõnaselge põhjus (kirjas 2009. aasta aruandes) oli anda ZSSK Cargole võimalus saada üle majanduskriisist ja korraldada oma tegevus ümber, et pikemas perspektiivis kasumisse jõuda, ning samas aruandes oli näha, et ettevõte suudab seda. |
| --- | --- |

(51)

Kolmandaks tuleb arvestada sellega, et riik oli (ja on praegugi) ZSSK Cargo ainuomanik. Riigi eeldatav kasum laenust ei piirdu vaid intressiga (nagu kommertspankade puhul), vaid kindlasti tuleb arvestada sellega, et laen parandaks ZSSK Cargo võimet jõuda tulevikus kasumisse ja suurendada (või vähemalt hoida) riigi aktsiate väärtust. Üks rahastamise sõnaselge põhjus (kirjas 2009. aasta aruandes) oli anda ZSSK Cargole võimalus saada üle majanduskriisist ja korraldada oma tegevus ümber, et pikemas perspektiivis kasumisse jõuda, ning samas aruandes oli näha, et ettevõte suudab seda.

| (52) | Laenu andmine oli tegelikult üks mitmest vastastikku toetavast meetmest, millega püüti leida ZSSK Cargo finantsseisundile (vt põhjendus 16) pikaajalist lahendust ning mis hõlmasid: i) kulude kärpimist, ii) töötajate ajutist töölt vabastamist ning iii) töötajate arvu pikemaajalist optimeerimist ja tegevuse edasist ümberkorraldamist. Ka mõistlik turuosaline oleks toetanud enda kontrollitava äriühingu restruktureerimist, sest selle olukorra paranemise väljavaated olid realistlikud. 2009. aasta veebruari aruandest, mille Slovakkia enne laenu andmist koostas ja millega arvestas, ongi näha, et riik uuris hoolega ZSSK Cargo tulevasi arenguväljavaateid (sh laenu teenindamiseks ja tagasimaksmiseks vajalike rahavoogude tekitamise võimet), nagu üks mõistlik turuosaline või laenuandja oleks teinud. Õigupoolest otsustas riik kui aktsionär olemasoleva teabe ja väljavaadete alusel anda täielikult tagasinõutavat laenu (mis siis, et suhteliselt pika maksepuhkusega), mitte ei kasutanud teisi finantsinstrumente (nt omakapitali suurendamist või võla omakapitaliks konvertimist) või hübriidmeetodeid, mis oleks näidanud arvestamist ZSSK Cargo võimalike tagasimaksmisprobleemidega. |
| --- | --- |

(52)

Laenu andmine oli tegelikult üks mitmest vastastikku toetavast meetmest, millega püüti leida ZSSK Cargo finantsseisundile (vt põhjendus 16) pikaajalist lahendust ning mis hõlmasid: i) kulude kärpimist, ii) töötajate ajutist töölt vabastamist ning iii) töötajate arvu pikemaajalist optimeerimist ja tegevuse edasist ümberkorraldamist. Ka mõistlik turuosaline oleks toetanud enda kontrollitava äriühingu restruktureerimist, sest selle olukorra paranemise väljavaated olid realistlikud. 2009. aasta veebruari aruandest, mille Slovakkia enne laenu andmist koostas ja millega arvestas, ongi näha, et riik uuris hoolega ZSSK Cargo tulevasi arenguväljavaateid (sh laenu teenindamiseks ja tagasimaksmiseks vajalike rahavoogude tekitamise võimet), nagu üks mõistlik turuosaline või laenuandja oleks teinud. Õigupoolest otsustas riik kui aktsionär olemasoleva teabe ja väljavaadete alusel anda täielikult tagasinõutavat laenu (mis siis, et suhteliselt pika maksepuhkusega), mitte ei kasutanud teisi finantsinstrumente (nt omakapitali suurendamist või võla omakapitaliks konvertimist) või hübriidmeetodeid, mis oleks näidanud arvestamist ZSSK Cargo võimalike tagasimaksmisprobleemidega.

| (53) | Slovakkia esitatud objektiivsetest ja kontrollitavatest tõenditest on näha, et nii, nagu toimisid 2008. aastal alanud finants- ja majanduskriisi ajal eraaktsionäridki, tahtis ka aktsionärina tegutsenud transpordi-, posti- ja telekommunikatsiooniministeerium kõnealust laenu andes säilitada potentsiaalselt väärtuslikku aktsiaomandit, aidates ZSSK Cargol keerulistes majanduslikes oludes, kus kaubaveo mahud vähenesid tunduvalt, oma tegevust jätkata ja tegevus ümber korraldada, ning see ka õnnestus. |
| --- | --- |

(53)

Slovakkia esitatud objektiivsetest ja kontrollitavatest tõenditest on näha, et nii, nagu toimisid 2008. aastal alanud finants- ja majanduskriisi ajal eraaktsionäridki, tahtis ka aktsionärina tegutsenud transpordi-, posti- ja telekommunikatsiooniministeerium kõnealust laenu andes säilitada potentsiaalselt väärtuslikku aktsiaomandit, aidates ZSSK Cargol keerulistes majanduslikes oludes, kus kaubaveo mahud vähenesid tunduvalt, oma tegevust jätkata ja tegevus ümber korraldada, ning see ka õnnestus.

4.3.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (54) | Riigilt ZSSK Cargole antud laenu tingimused olid kooskõlas turutingimustega ja selle oleks andnud ka mõni turul tegutsev ettevõte. Järelikult ei saa kõnealust laenu käsitleda ZSSK Cargole antud (valikulise) eelisena. Kuna täidetud peavad olema kõik ELTLi artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused, ei ole vaja hinnata, kas laenu andmiseks kasutati riigi vahendeid, kas see moonutas või võis moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust. Seega ei ole vaja ka hinnata, kas kõnealust laenu võiks ELTLi artikli 107 lõike 3 punktide b või c kohaselt pidada siseturuga kokkusobivaks, |
| --- | --- |

(54)

Riigilt ZSSK Cargole antud laenu tingimused olid kooskõlas turutingimustega ja selle oleks andnud ka mõni turul tegutsev ettevõte. Järelikult ei saa kõnealust laenu käsitleda ZSSK Cargole antud (valikulise) eelisena. Kuna täidetud peavad olema kõik ELTLi artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused, ei ole vaja hinnata, kas laenu andmiseks kasutati riigi vahendeid, kas see moonutas või võis moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust. Seega ei ole vaja ka hinnata, kas kõnealust laenu võiks ELTLi artikli 107 lõike 3 punktide b või c kohaselt pidada siseturuga kokkusobivaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

165 969 594,37 euro suurune laen, mille Slovaki Vabariik andis Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia a.s.-ile ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 seisukohalt riigiabi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 20. juuli 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 117, 6.5.2010, lk 13.

1

(2)  Lepingu aluseks oli 23. septembri 2004. aasta seadus nr 523/2004 avaliku halduse eelarvereeglite kohta ning teatud õigusaktide (sh riigivara haldamise seaduse nr 278/1993) muutmise ja täiendamise kohta.

2

(3)  ARDAL on eelarveline asutus, mis on seotud riigieelarvega Slovakkia rahandusministeeriumi eelarve kaudu kooskõlas seaduse nr 291/2002 (riigikassa kohta ning teatud õigusaktide (sh riigivõla ja -garantiide seaduse nr 389/2002) muutmise kohta) artikliga 14. Ameti eesmärk on „tagada riigi likviidsus ja turulepääs, et rahastada riigi vajadusi läbipaistvalt, mõistlikult ja kulutõhusalt, ning ühtlasi hoida võla teenindamise kulud aja jooksul võimalikult väikesed, kui võlaportfelli riskid on vastuvõetaval tasemel“ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

3

(4)  Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25).

4

(5)  2005.–2008. majandusaasta aastaaruanded on nähtavad ZSSK Cargo veebisaidil aadressil

5

http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/.

(6)  Vahetuskurss 1 euro = 37,88 SKK (ELT C 336, 31.12.2005, lk 1).

6

(7)  Vahetuskurss 1 euro = 34,435 SKK (ELT C 332, 30.12.2006, lk 1).

7

(8)  Konfidentsiaalne teave.

8

(9)  S&P andmebaas Capital IQ Platform https://www.capitaliq.com.Krediidiriski vahetusleping on finantsvahetusleping, mille alusel maksab riski müüja ostjale (tavaliselt aluseks oleva laenu andjale) hüvitist, kui võlgnik peaks laenu tagasi maksmata jätma. Teisisõnu kindlustab krediidiriski vahetustehingu müüja ostja selle vastu, kui aluseks olev laen peaks jääma tagasi maksmata. See näitab väga hästi võimalikku riskipreemiat/garantiitasu, mida turuosaline nõuaks laenukohustuse täitmata jätmise riski kandmise eest.

9

(10)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

10

(11)  
  ELT C 83, 7.4.2009, lk 1.

11

(12)  
  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

12

(13)  
  ELT C 184, 22.7.2008, lk 13.

13

(14)  Kohtuasi C-124/10 P: komisjon vs. EDF, EU:C:2012:318, punktid 81–84.

14

vs.

(15)  Kohtuasi T-318/00: Freistaat Thüringen vs. komisjon, punkt 125, EU:T:2005:363.

15

vs.

(16)  Kohtuasi C-305/89: Itaalia Vabariik vs. komisjon, EU:C:1991:142, punkt 20.

16

vs.

(17)  Liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania Kuningriik vs. komisjon,

17

vs.

EU:C:1994:325, punkt 21.

---

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/65

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1713

9. oktoober 2019,

millega kehtestatakse sellise teabe vorm, mille liikmesriigid teevad kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2193 rakendamist käsitleva aruandluse jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 7133 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2193 keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 11 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile 1. jaanuariks 2021 aruande, milles on märgitud keskmise võimsusega põletusseadmetest eralduva süsinikmonooksiidi (CO) aastaheite hinnanguline väärtus. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 11 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile 1. jaanuariks 2021 aruande, milles on märgitud keskmise võimsusega põletusseadmetest eralduva süsinikmonooksiidi (CO) aastaheite hinnanguline väärtus.

| (2) | Vastavalt direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 11 lõike 3 esimesele lõigule peab komisjon tegema liikmesriikidele aruandluse jaoks kättesaadavaks elektroonilise aruandlusvahendi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 11 lõike 3 esimesele lõigule peab komisjon tegema liikmesriikidele aruandluse jaoks kättesaadavaks elektroonilise aruandlusvahendi.

| (3) | Vastavalt direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 11 lõike 3 teisele lõigule peab komisjon sätestama aruannete esitamise tehnilised vormid, et lihtsustada ja ühtlustada liikmesriikide aruandluskohustuse täitmist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 11 lõike 3 teisele lõigule peab komisjon sätestama aruannete esitamise tehnilised vormid, et lihtsustada ja ühtlustada liikmesriikide aruandluskohustuse täitmist.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (2) artikli 75 lõike 1 kohaselt loodud ja direktiivi (EL) 2015/2193 artiklis 15 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (2) artikli 75 lõike 1 kohaselt loodud ja direktiivi (EL) 2015/2193 artiklis 15 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjonile direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 11 lõike 2 kohase summaarse aastase süsinikmonooksiidi (CO) heitkoguse hinnangulise väärtuse esitamiseks kasutavad liikmesriigid käesoleva otsuse lisas esitatud küsimustikku.

Liikmesriigid kasutavad käesoleva otsuse lisa kohase teabe esitamiseks elektroonilist aruandlusvahendit, mille komisjon on teinud kättesaadavaks vastavalt direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 11 lõike 3 esimesele lõigule.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse lisa kohane teave esitatakse aruandeaasta 2019 kohta, kui kõnealuses lisas ei ole ette nähtud teisiti.

Käesoleva otsuse lisa kohane teave esitatakse hiljemalt 1. jaanuariks 2021.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. oktoober 2019

Komisjoni nimel

Karmenu VELLA

komisjoni liige

---

(1)  
  ELT L 313, 28.11.2015, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

2

---

LISA

Teave direktiivi (EL) 2015/2193 kohaldamisalasse kuuluvate keskmise võimsusega põletusseadmete kohta

Märkus. Nõutud andmed tuleb esitada 2021. aasta jaanuariks ehk enne, kui hakkab kehtima nõue, et olemasolevatel keskmise võimsusega põletusseadmetel peab olema luba või need peavad olema registreeritud. Seega peavad liikmesriigid aruande koostamisel toetuma andmetele, mis on sel ajal kättesaadavad. Kui andmed puuduvad, kasutavad nad aruandes oma parimat hinnangut. Seepärast tehakse vahet uute ja olemasolevate seadmete ning alla ja üle 20 MWth-se võimsusega seadmete vahel.

1. osa

Seadmekategooriad

Selles tabelis on esitatud seadmekategooriad, mida tuleb kasutada 2. ja 3. osas nõutava teabe esitamiseks (1).

| 1.1. Uus või olemasolev | Nagu on määratletud direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 3 punktides 6 ja 7 |
| --- | --- |
| 1.2. Võimsusklassid (nimisoojusvõimsus) (2) | — | 1 MWth kuni 5 MWth |

1.1. Uus või olemasolev

Nagu on määratletud direktiivi (EL) 2015/2193 artikli 3 punktides 6 ja 7

1.2. Võimsusklassid (nimisoojusvõimsus) (2)

—

1 MWth kuni 5 MWth

| — | Üle 5 MWth ja kuni 20 MWth |
| --- | --- |

—

Üle 5 MWth ja kuni 20 MWth

| — | Üle 20 MWth |
| --- | --- |

—

Üle 20 MWth

1.3. Seadmeliik

| — | Muud kui mootorid ja gaasiturbiinid |
| --- | --- |

—

Muud kui mootorid ja gaasiturbiinid

| — | Mootorid |
| --- | --- |

—

Mootorid

| — | Gaasiturbiinid |
| --- | --- |

—

Gaasiturbiinid

1.4. Kütuseliik

| — | Tahke biomass |
| --- | --- |

—

Tahke biomass

| — | Muud tahkekütused |
| --- | --- |

—

Muud tahkekütused

| — | Gaasiõli |
| --- | --- |

—

Gaasiõli

| — | Vedelkütused (v.a gaasiõli) |
| --- | --- |

—

Vedelkütused (v.a gaasiõli)

| — | Maagaas |
| --- | --- |

—

Maagaas

| — | Gaaskütused (v.a maagaas) |
| --- | --- |

—

Gaaskütused (v.a maagaas)

| — | Segakütus |
| --- | --- |

—

Segakütus

2. osa

Metaandmed

| 2.1. Riik | Aruannet esitava riigi andmed |
| --- | --- |
| 2.2. Pädev asutus | Aruande eest vastutava pädeva asutuse andmed (osakond, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress) |
| 2.3. Seadmete arv | Seadmete arv igas seadmekategoorias |
| 2.4. Aruandeaasta | Kalendriaasta, mille kohta aruanne esitatakse (3) |

2.1. Riik

Aruannet esitava riigi andmed

2.2. Pädev asutus

Aruande eest vastutava pädeva asutuse andmed (osakond, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress)

2.3. Seadmete arv

Seadmete arv igas seadmekategoorias

2.4. Aruandeaasta

Kalendriaasta, mille kohta aruanne esitatakse (3)

3. osa

Heide, sisendenergia ja võimsus

| 3.1. CO kontsentratsioonid | Iga seadmekategooria kohta süsinikmonooksiidi hinnanguline keskmine kontsentratsioon (mg/Nm3) kuivas õhus hapnikusisalduse võrdlustasemel, mida kasutatakse reguleeritud saasteaine heitkoguse piirnormi väljendamiseks |
| --- | --- |
| 3.2. CO-heide | Iga seadmekategooria kohta seadmetest eralduva süsinikmonooksiidi hinnanguline heide, väljendatuna aastase üldkogusena tonnides |
| 3.3. Sisendenergia | Iga seadmekategooria kohta seadmete hinnanguline summaarne kütusekulu (TJ aastas) |
| 3.4. Summeeritud koguvõimsus | Iga seadmekategooria kohta hinnanguline koguvõimsus, väljendatuna kõigi seadmete nimisoojusvõimsuste summana |

3.1. CO kontsentratsioonid

Iga seadmekategooria kohta süsinikmonooksiidi hinnanguline keskmine kontsentratsioon (mg/Nm3) kuivas õhus hapnikusisalduse võrdlustasemel, mida kasutatakse reguleeritud saasteaine heitkoguse piirnormi väljendamiseks

3.2. CO-heide

Iga seadmekategooria kohta seadmetest eralduva süsinikmonooksiidi hinnanguline heide, väljendatuna aastase üldkogusena tonnides

3.3. Sisendenergia

Iga seadmekategooria kohta seadmete hinnanguline summaarne kütusekulu (TJ aastas)

3.4. Summeeritud koguvõimsus

Iga seadmekategooria kohta hinnanguline koguvõimsus, väljendatuna kõigi seadmete nimisoojusvõimsuste summana

---

(1)  Kategooria näide: uued katlad, mille võimsus on suurem kui 5 MWth ja kuni 20 MWth ning milles põletatakse muid vedelkütuseid kui gaasiõli.

(2)  Uute keskmise võimsusega põletusseadmete puhul võib kasutada summaarset nimisoojusvõimsust.

(3)  Eelistatavalt 2019. Kui see ei ole võimalik, siis 2018.

---

Parandused

| 11.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 260/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 260/69

---

Nõukogu 4. oktoobri 2019. aasta otsuse (ÜVJP) 2019/1672 (mis käsitleb Euroopa Liidu meedet ÜRO kontrolli- ja inspekteerimismehhanismi toetamiseks Jeemenis) parandus

(Euroopa Liidu Teataja L 256, 7. oktoober 2019)

Leheküljel 12

asendatakse

asendatakse

„Strasbourg, 4. oktoober 2019
  “

järgmisega:

järgmisega:

„Luxembourg, 4. oktoober 2019
  “.

---