# Jurnalul Oficial L 259/2019

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 259 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6210 octombrie 2019 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 259

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6210 octombrie 2019

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2019/1689 al Comisiei din 29 mai 2019 de rectificare a versiunii în limba română a Regulamentului delegat (UE) 2018/1229 de completare a Regulamentului (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la disciplina în materie de decontare (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul De Punere În Aplicare (UE2019/1690 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de reînnoire a aprobării substanței active alfa-cipermetrin, ca substanță susceptibilă de înlocuire, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  ) | 2 |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/1691 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (
  1
  ) | 9 |
| | * | Regulamentul De Punere În Aplicare (UE) 2019/1692 Al Comisiei din 9 octombrie 2019 privind aplicarea anumitor dispoziții privind înregistrarea și schimbul de date prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului după expirarea ultimului dintre termenele de înregistrare pentru substanțele care beneficiază de un regim tranzitoriu (
  1
  ) | 12 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1693 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză | 15 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2019/1694 a Consiliului din 4 octombrie 2019 de numire a unui supleant, propus de Ungaria, în cadrul Comitetului Regiunilor | 58 |
| | * | Decizia (UE) 2019/1695 a Consiliului din 4 octombrie 2019 de numire a patru membri și a cinci supleanți, propuși de Regatul Țărilor de Jos, în cadrul Comitetului Regiunilor | 59 |
| | * | Decizia (UE) 2019/1696 a Consiliului din 4 octombrie 2019 de numire a unui membru și a cinci supleanți, propuși de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor | 61 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1697 a Consiliului din 7 octombrie 2019 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Irlanda | 63 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1698 a Comisiei din 9 octombrie 2019 privind standardele europene pentru produse elaborate în sprijinul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța generală a produselor (
  1
  ) | 65 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2019/1689 al Comisiei din 29 mai 2019 de rectificare a versiunii în limba română a Regulamentului delegat (UE) 2018/1229 de completare a Regulamentului (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la disciplina în materie de decontare (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul De Punere În Aplicare (UE2019/1690 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de reînnoire a aprobării substanței active alfa-cipermetrin, ca substanță susceptibilă de înlocuire, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  )

1

2

*

Regulamentul (UE) 2019/1691 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de modificare a anexei V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (
  1
  )

1

9

*

Regulamentul De Punere În Aplicare (UE) 2019/1692 Al Comisiei din 9 octombrie 2019 privind aplicarea anumitor dispoziții privind înregistrarea și schimbul de date prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului după expirarea ultimului dintre termenele de înregistrare pentru substanțele care beneficiază de un regim tranzitoriu (
  1
  )

1

12

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1693 al Comisiei din 9 octombrie 2019 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză

15

DECIZII

*

Decizia (UE) 2019/1694 a Consiliului din 4 octombrie 2019 de numire a unui supleant, propus de Ungaria, în cadrul Comitetului Regiunilor

58

*

Decizia (UE) 2019/1695 a Consiliului din 4 octombrie 2019 de numire a patru membri și a cinci supleanți, propuși de Regatul Țărilor de Jos, în cadrul Comitetului Regiunilor

59

*

Decizia (UE) 2019/1696 a Consiliului din 4 octombrie 2019 de numire a unui membru și a cinci supleanți, propuși de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor

61

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1697 a Consiliului din 7 octombrie 2019 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Irlanda

63

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1698 a Comisiei din 9 octombrie 2019 privind standardele europene pentru produse elaborate în sprijinul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța generală a produselor (
  1
  )

1

65

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia delegată nr. 42/19/col a autorității aels de supraveghere din 17 iunie 2019 de scutire a exploatării serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia de la aplicarea Directivei 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului [2019/...] | 75 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia delegată nr. 42/19/col a autorității aels de supraveghere din 17 iunie 2019 de scutire a exploatării serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia de la aplicarea Directivei 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului [2019/...]

75

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1688 al Comisiei din 8 octombrie 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de amestecuri de uree și de azotat de amoniu originare din Rusia, Trinidad și Tobago și Statele Unite ale Americii ( JO L 258, 9.10.2019 ) | 86 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1688 al Comisiei din 8 octombrie 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de amestecuri de uree și de azotat de amoniu originare din Rusia, Trinidad și Tobago și Statele Unite ale Americii ( JO L 258, 9.10.2019 )

( JO L 258, 9.10.2019 )

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2019/1689 AL COMISIEI

din 29 mai 2019

de rectificare a versiunii în limba română a Regulamentului delegat (UE) 2018/1229 de completare a Regulamentului (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la disciplina în materie de decontare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind îmbunătățirea decontării titlurilor de valoare în Uniunea Europeană și privind depozitarii centrali de titluri de valoare și de modificare a Directivelor 98/26/CE și 2014/65/UE și a Regulamentului (UE) nr. 236/2012 (1), în special articolul 6 alineatul (5) și articolul 7 alineatul (15),

întrucât:

| (1) | Versiunea în limba română a Regulamentului delegat (UE) 2018/1229 al Comisiei (2) conține o eroare la articolul 42 în ceea ce privește intrarea în vigoare a actului menționat. |
| --- | --- |

(1)

Versiunea în limba română a Regulamentului delegat (UE) 2018/1229 al Comisiei (2) conține o eroare la articolul 42 în ceea ce privește intrarea în vigoare a actului menționat.

| (2) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2018/1229 ar trebui rectificat în consecință. Celelalte versiuni lingvistice nu sunt afectate, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2018/1229 ar trebui rectificat în consecință. Celelalte versiuni lingvistice nu sunt afectate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 42 din Regulamentul delegat (UE) 2018/1229 se înlocuiește cu următorul text: „Prezentul regulament intră în vigoare la 24 de luni de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 mai 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 257, 28.8.2014, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2018/1229 al Comisiei din 25 mai 2018 de completare a Regulamentului (UE) nr. 909/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la disciplina în materie de decontare (JO L 230, 13.9.2018, p. 1).

2

---

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/2

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE2019/1690 AL COMISIEI

din 9 octombrie 2019

de reînnoire a aprobării substanței active alfa-cipermetrin, ca substanță susceptibilă de înlocuire, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 20 alineatul (1) coroborat cu articolul 24 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Directiva 2004/58/CE a Comisiei (2), substanța alfa-cipermetrin a fost inclusă ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Prin Directiva 2004/58/CE a Comisiei (2), substanța alfa-cipermetrin a fost inclusă ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (3).

| (2) | Substanțele active incluse în anexa I la Directiva 91/414/CEE sunt considerate aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și sunt incluse în partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(2)

Substanțele active incluse în anexa I la Directiva 91/414/CEE sunt considerate aprobate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și sunt incluse în partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (4).

| (3) | Aprobarea substanței active alfa-cipermetrin, astfel cum este menționată în partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, expiră la 31 iulie 2020. |
| --- | --- |

(3)

Aprobarea substanței active alfa-cipermetrin, astfel cum este menționată în partea A a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, expiră la 31 iulie 2020.

| (4) | A fost depusă o cerere de reînnoire a aprobării substanței alfa-cipermetrin, în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (5), în termenul prevăzut la articolul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

A fost depusă o cerere de reînnoire a aprobării substanței alfa-cipermetrin, în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (5), în termenul prevăzut la articolul respectiv.

| (5) | Solicitantul a depus dosarele suplimentare necesare în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Statul membru raportor a constatat că cererea era completă. |
| --- | --- |

(5)

Solicitantul a depus dosarele suplimentare necesare în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012. Statul membru raportor a constatat că cererea era completă.

| (6) | Statul membru raportor, în colaborare cu statul membru coraportor, a pregătit un proiect de raport de evaluare a reînnoirii aprobării, pe care l-a transmis, la data de 7 mai 2017, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei. |
| --- | --- |

(6)

Statul membru raportor, în colaborare cu statul membru coraportor, a pregătit un proiect de raport de evaluare a reînnoirii aprobării, pe care l-a transmis, la data de 7 mai 2017, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei.

| (7) | Autoritatea a transmis solicitantului și statelor membre proiectul de raport de evaluare a reînnoirii aprobării în vederea formulării de observații și a transmis Comisiei observațiile primite. Autoritatea a pus dosarul rezumativ suplimentar și la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea a transmis solicitantului și statelor membre proiectul de raport de evaluare a reînnoirii aprobării în vederea formulării de observații și a transmis Comisiei observațiile primite. Autoritatea a pus dosarul rezumativ suplimentar și la dispoziția publicului.

| (8) | La 7 august 2018, autoritatea a comunicat Comisiei concluzia sa (6) cu privire la posibilitatea ca substanța alfa-cipermetrin să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. La 24 și 25 ianuarie 2019, Comisia a prezentat raportul de reînnoire a aprobării substanței alfa-cipermetrin Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale. |
| --- | --- |

(8)

La 7 august 2018, autoritatea a comunicat Comisiei concluzia sa (6) cu privire la posibilitatea ca substanța alfa-cipermetrin să îndeplinească criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. La 24 și 25 ianuarie 2019, Comisia a prezentat raportul de reînnoire a aprobării substanței alfa-cipermetrin Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale.

| (9) | Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații privind proiectul de raport de reînnoire a aprobării. |
| --- | --- |

(9)

Solicitantului i s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații privind proiectul de raport de reînnoire a aprobării.

| (10) | În ceea ce privește noile criterii de identificare a proprietăților care perturbă sistemul endocrin introduse prin Regulamentul (UE) 2018/605 al Comisiei (7), concluzia autorității indică faptul că este foarte puțin probabil ca substanța alfa-cipermetrin să fie un perturbator endocrin prin modalități estrogenice, steroidogenice și tiroidiene. În plus, dovezile disponibile indică faptul că este puțin probabil ca substanța alfa-cipermetrin să fie un perturbator endocrin prin modalitatea androgenică. Prin urmare, Comisia este de părere că substanța alfa-cipermetrin nu trebuie să fie considerată ca având proprietăți care perturbă sistemul endocrin. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește noile criterii de identificare a proprietăților care perturbă sistemul endocrin introduse prin Regulamentul (UE) 2018/605 al Comisiei (7), concluzia autorității indică faptul că este foarte puțin probabil ca substanța alfa-cipermetrin să fie un perturbator endocrin prin modalități estrogenice, steroidogenice și tiroidiene. În plus, dovezile disponibile indică faptul că este puțin probabil ca substanța alfa-cipermetrin să fie un perturbator endocrin prin modalitatea androgenică. Prin urmare, Comisia este de părere că substanța alfa-cipermetrin nu trebuie să fie considerată ca având proprietăți care perturbă sistemul endocrin.

| (11) | În cazul uneia sau al mai multor utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă, s-a constatat îndeplinirea criteriilor de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(11)

În cazul uneia sau al mai multor utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs de protecție a plantelor care conține substanța activă, s-a constatat îndeplinirea criteriilor de aprobare prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (12) | Evaluarea riscurilor pentru reînnoirea aprobării substanței alfa-cipermetrin se bazează pe un număr limitat de utilizări reprezentative, care însă nu limitează utilizările pentru care pot fi autorizate produsele de protecție a plantelor care conțin alfa-cipermetrin. Prin urmare, este adecvat să nu se mențină restricția privind utilizarea doar ca insecticid. |
| --- | --- |

(12)

Evaluarea riscurilor pentru reînnoirea aprobării substanței alfa-cipermetrin se bazează pe un număr limitat de utilizări reprezentative, care însă nu limitează utilizările pentru care pot fi autorizate produsele de protecție a plantelor care conțin alfa-cipermetrin. Prin urmare, este adecvat să nu se mențină restricția privind utilizarea doar ca insecticid.

| (13) | Cu toate acestea, Comisia consideră că substanța alfa-cipermetrin este o substanță susceptibilă de înlocuire în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Unele dintre valorile sale toxicologice de referință sunt semnificativ mai mici decât cele ale majorității substanțelor active aprobate în cadrul grupurilor de substanțe. Prin urmare, substanța alfa-cipermetrin îndeplinește condiția stabilită la punctul 4 prima liniuță din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Cu toate acestea, Comisia consideră că substanța alfa-cipermetrin este o substanță susceptibilă de înlocuire în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. Unele dintre valorile sale toxicologice de referință sunt semnificativ mai mici decât cele ale majorității substanțelor active aprobate în cadrul grupurilor de substanțe. Prin urmare, substanța alfa-cipermetrin îndeplinește condiția stabilită la punctul 4 prima liniuță din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (14) | În consecință, este adecvat să se reînnoiască aprobarea substanței alfa-cipermetrin ca substanță susceptibilă de înlocuire în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

În consecință, este adecvat să se reînnoiască aprobarea substanței alfa-cipermetrin ca substanță susceptibilă de înlocuire în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (15) | Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) coroborat cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și având în vedere cunoștințele științifice și tehnice actuale, este necesar să se prevadă anumite condiții. În special, este oportun să se solicite informații de confirmare suplimentare. |
| --- | --- |

(15)

Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) coroborat cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și având în vedere cunoștințele științifice și tehnice actuale, este necesar să se prevadă anumite condiții. În special, este oportun să se solicite informații de confirmare suplimentare.

| (16) | Pe baza informațiilor științifice disponibile rezumate în concluzia autorității, Comisia consideră că substanța alfa-cipermetrin nu prezintă proprietăți de perturbare a sistemului endocrin. Cu toate acestea, pentru a spori încrederea în această concluzie, solicitantul ar trebui să furnizeze, pentru modalitatea androgenică, în conformitate cu punctul 2.2 litera (b) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o evaluare actualizată a criteriilor prevăzute la punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (UE) 2018/605 și în conformitate cu orientările pentru identificarea perturbatorilor endocrini (8). |
| --- | --- |

(16)

Pe baza informațiilor științifice disponibile rezumate în concluzia autorității, Comisia consideră că substanța alfa-cipermetrin nu prezintă proprietăți de perturbare a sistemului endocrin. Cu toate acestea, pentru a spori încrederea în această concluzie, solicitantul ar trebui să furnizeze, pentru modalitatea androgenică, în conformitate cu punctul 2.2 litera (b) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o evaluare actualizată a criteriilor prevăzute la punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (UE) 2018/605 și în conformitate cu orientările pentru identificarea perturbatorilor endocrini (8).

| (17) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 ar trebui modificat în consecință.

| (18) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/707 al Comisiei (9) a amânat data de expirare a aprobării substanței alfa-cipermetrin până la 31 iulie 2020 pentru a se permite ca procesul de reînnoire a aprobării să fie finalizat înainte de expirarea aprobării substanței respective. Cu toate acestea, având în vedere faptul că a fost luată o decizie cu privire la reînnoirea aprobării înainte de această dată de expirare amânată, prezentul regulament ar trebui să se aplice înainte de data respectivă. |
| --- | --- |

(18)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/707 al Comisiei (9) a amânat data de expirare a aprobării substanței alfa-cipermetrin până la 31 iulie 2020 pentru a se permite ca procesul de reînnoire a aprobării să fie finalizat înainte de expirarea aprobării substanței respective. Cu toate acestea, având în vedere faptul că a fost luată o decizie cu privire la reînnoirea aprobării înainte de această dată de expirare amânată, prezentul regulament ar trebui să se aplice înainte de data respectivă.

| (19) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(19)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Reînnoirea aprobării substanței active ca substanță susceptibilă de înlocuire

Aprobarea substanței active alfa-cipermetrin ca substanță susceptibilă de înlocuire se reînnoiește astfel cum se prevede în anexa I.

Articolul 2

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 noiembrie 2019.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 octombrie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Directiva 2004/58/CE a Comisiei din 23 aprilie 2004 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului privind includerea alfa-cipermetrin, benalaxil, bromoxinil, desmedifam, ioxinil și fenmedifam ca substanțe active (JO L 120, 24.4.2004, p. 26).

2

(3)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active aprobate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2018;16(8):5403.

6

EFSA Journal

(7)  Regulamentul (UE) 2018/605 al Comisiei din 19 aprilie 2018 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (JO L 101, 20.4.2018, p. 33).

7

(8)  
  Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009 [Orientări pentru identificarea perturbatorilor endocrini în contextul Regulamentelor (UE) nr. 528/2012 și (CE) nr. 1107/2009]

8

Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009

https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5311.

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/707 al Comisiei din 7 mai 2019 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active alfa-cipermetrin, beflubutamid, benalaxil, bentiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxinil, captan, ciazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxil-m, metiocarb, metribuzin, milbemectină, Paecilomyces lilacinus tulpina 251, fenmedifam, fosmet, pirimifos-metil, propamocarb, protioconazol, s-metolaclor și tebuconazol (JO L 120, 8.5.2019, p. 16).

9

Paecilomyces lilacinus

---

ANEXA I

| Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| alfa-cipermetrin
  Nr. CAS 67375-30-8
  Nr. CIPAC 454 | Racemat conținând:
  (R)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1S,3S)-3-(2,2 diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat și (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R, 3R)-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat
  sau
  (R)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1S)-cis-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat
  și (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1R)-cis-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat | ≥ 980 g/kg
  Hexanul (impuritatea generată în cadrul procesului de fabricație) poate reprezenta o problemă toxicologică, iar concentrația sa în produsul tehnic nu poate depăși 1 g/kg | 1 noiembrie 2019 | 31 octombrie 2026 | În vederea punerii în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului privind reînnoirea aprobării substanței alfa-cipermetrin, în special de apendicele I și II la acesta. În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:






  — | protejării operatorilor, asigurându-se că, în condițiile de utilizare, este prevăzută folosirea unor echipamente adecvate de protecție individuală; |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

alfa-cipermetrin

Nr. CAS 67375-30-8

Nr. CIPAC 454

Racemat conținând:

(R)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1S,3S)-3-(2,2 diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat și (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R, 3R)-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat

sau

(R)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1S)-cis-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat

și (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1R)-cis-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat

≥ 980 g/kg

Hexanul (impuritatea generată în cadrul procesului de fabricație) poate reprezenta o problemă toxicologică, iar concentrația sa în produsul tehnic nu poate depăși 1 g/kg

1 noiembrie 2019

31 octombrie 2026

În vederea punerii în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului privind reînnoirea aprobării substanței alfa-cipermetrin, în special de apendicele I și II la acesta. În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

—

protejării operatorilor, asigurându-se că, în condițiile de utilizare, este prevăzută folosirea unor echipamente adecvate de protecție individuală;

| — | evaluării riscurilor pentru consumatori; |
| --- | --- |

—

evaluării riscurilor pentru consumatori;

| — | protejării organismelor acvatice, a albinelor și a artropodelor nețintă. |
| --- | --- |

—

protejării organismelor acvatice, a albinelor și a artropodelor nețintă.

Condițiile de utilizare includ, dacă este cazul, măsuri de atenuare a riscurilor.

Solicitantul transmite Comisiei, statelor membre și autorității informații de confirmare în ceea ce privește:

| 1. | profilul toxicologic al metaboliților care conțin gruparea 3-fenoxibenzoil; |
| --- | --- |

1.

profilul toxicologic al metaboliților care conțin gruparea 3-fenoxibenzoil;

| 2. | toxicitatea relativă potențială a izomerilor individuali de cipermetrin, în special enantiomerul (1S cis αR); |
| --- | --- |

2.

toxicitatea relativă potențială a izomerilor individuali de cipermetrin, în special enantiomerul (1S cis αR);

| 3. | efectul proceselor de tratare a apei asupra naturii reziduurilor prezente în apele de suprafață și în apele subterane, atunci când apele de suprafață sau subterane sunt captate pentru a fi utilizate ca apă potabilă; |
| --- | --- |

3.

efectul proceselor de tratare a apei asupra naturii reziduurilor prezente în apele de suprafață și în apele subterane, atunci când apele de suprafață sau subterane sunt captate pentru a fi utilizate ca apă potabilă;

| 4. | punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605.

Solicitantul transmite informațiile menționate la punctul 1 până la data de 30 octombrie 2020; informațiile menționate la punctul 2 în termen de doi ani de la data publicării de către Comisie a unui document de orientare privind evaluarea amestecurilor de izomeri; și informațiile menționate la punctul 3 în termen de doi ani de la data publicării de către Comisie a unui document de orientare privind evaluarea efectului proceselor de tratare a apei asupra naturii reziduurilor prezente în apele de suprafață și în apele subterane.

În ceea ce privește punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605, o evaluare actualizată a informațiilor deja prezentate și, după caz, informații suplimentare pentru a confirma absența activității endocrine androgenice sunt prezentate până la data de 30 octombrie 2021.

---

(1)  Mai multe detalii privind identitatea și specificațiile substanței active sunt oferite în raportul privind reînnoirea.

---

ANEXA II

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică după cum urmează:

1.

În partea A, rubrica 83 referitoare la alfa-cipermetrin se elimină.

2.

În partea E, se adaugă următoarea rubrică:

| Nr. | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate
   (*1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12 | alfa-cipermetrin
  Nr. CAS 67375-30-8
  Nr. CIPAC 454 | Racemat conținând:
  (R)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1S,3S)-3-(2,2 diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat și (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R, 3R)-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat
  sau
  (R)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1S)-cis-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat
  și (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1R)-cis-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat | ≥ 980 g/kg
  Hexanul (impuritatea generată în cadrul procesului de fabricație) poate reprezenta o problemă toxicologică, iar concentrația sa în produsul tehnic nu poate depăși 1 g/kg | 1 noiembrie 2019 | 31 octombrie 2026 | În vederea punerii în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului privind reînnoirea aprobării substanței alfa-cipermetrin, în special de apendicele I și II la acesta. În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:






  — | protejării operatorilor, asigurându-se că, în condițiile de utilizare, este prevăzută folosirea unor echipamente adecvate de protecție individuală; |

Nr.

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate
   (*1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„12

alfa-cipermetrin

Nr. CAS 67375-30-8

Nr. CIPAC 454

Racemat conținând:

(R)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1S,3S)-3-(2,2 diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat și (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R, 3R)-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat

sau

(R)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1S)-cis-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat

și (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1R)-cis-3-(2,2-diclorvinil)-2,2-dimetilciclopropancarboxilat

≥ 980 g/kg

Hexanul (impuritatea generată în cadrul procesului de fabricație) poate reprezenta o problemă toxicologică, iar concentrația sa în produsul tehnic nu poate depăși 1 g/kg

1 noiembrie 2019

31 octombrie 2026

În vederea punerii în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului privind reînnoirea aprobării substanței alfa-cipermetrin, în special de apendicele I și II la acesta. În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

—

protejării operatorilor, asigurându-se că, în condițiile de utilizare, este prevăzută folosirea unor echipamente adecvate de protecție individuală;

| — | evaluării riscurilor pentru consumatori; |
| --- | --- |

—

evaluării riscurilor pentru consumatori;

| — | protejării organismelor acvatice, a albinelor și a artropodelor nețintă. |
| --- | --- |

—

protejării organismelor acvatice, a albinelor și a artropodelor nețintă.

Condițiile de utilizare includ, dacă este cazul, măsuri de atenuare a riscurilor.

Solicitantul transmite Comisiei, statelor membre și autorității informații de confirmare în ceea ce privește:

| 1. | profilul toxicologic al metaboliților care conțin gruparea 3-fenoxibenzoil; |
| --- | --- |

1.

profilul toxicologic al metaboliților care conțin gruparea 3-fenoxibenzoil;

| 2. | toxicitatea relativă potențială a izomerilor individuali de cipermetrin, în special enantiomerul (1S cis αR); |
| --- | --- |

2.

toxicitatea relativă potențială a izomerilor individuali de cipermetrin, în special enantiomerul (1S cis αR);

| 3. | efectul proceselor de tratare a apei asupra naturii reziduurilor prezente în apele de suprafață și în apele subterane, atunci când apele de suprafață sau subterane sunt captate pentru a fi utilizate ca apă potabilă; |
| --- | --- |

3.

efectul proceselor de tratare a apei asupra naturii reziduurilor prezente în apele de suprafață și în apele subterane, atunci când apele de suprafață sau subterane sunt captate pentru a fi utilizate ca apă potabilă;

| 4. | punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605.

Solicitantul transmite informațiile menționate la punctul 1 până la data de 30 octombrie 2020; informațiile menționate la punctul 2 în termen de doi ani de la data publicării de către Comisie a unui document de orientare privind evaluarea amestecurilor de izomeri; și informațiile menționate la punctul 3 în termen de doi ani de la data publicării de către Comisie a unui document de orientare privind evaluarea efectului proceselor de tratare a apei asupra naturii reziduurilor prezente în apele de suprafață și în apele subterane.

În ceea ce privește punctele 3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2018/605 al Comisiei, o evaluare actualizată a informațiilor deja prezentate și, după caz, informații suplimentare pentru a confirma absența activității endocrine androgenice sunt prezentate până la data de 30 octombrie 2021.”

---

(*1)  Mai multe detalii privind identitatea și specificațiile substanței active sunt oferite în raportul privind reînnoirea.

*1

---

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/9

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/1691 AL COMISIEI

din 9 octombrie 2019

de modificare a anexei V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (1), în special articolul 131,

întrucât:

| (1) | Anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 conține o listă de substanțe care sunt exceptate de la obligația de înregistrare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 conține o listă de substanțe care sunt exceptate de la obligația de înregistrare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul respectiv.

| (2) | Digestatul este un material rezidual semisolid sau lichid care a fost curățat și stabilizat printr-un proces de tratare biologică a cărui ultimă etapă este digestia anaerobă și în care componentele utilizate sunt materiale biodegradabile provenite numai din materiale separate din surse nepericuloase, cum ar fi deșeurile alimentare, gunoiul de grajd și culturile energetice. Biogazul rezultat din același proces ca digestatul sau din alte procese de digestie anaerobă, precum și compostul rezultat din procesul de descompunere aerobă a materialelor biodegradabile similare sunt deja enumerate în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Prin urmare, digestatul care nu este un deșeu sau care a încetat să mai fie un deșeu ar trebui, de asemenea, inclus în anexa respectivă deoarece este inadecvat și inutil să se impună înregistrarea acestei substanțe, iar exceptarea acesteia de la titlurile II, V și VI din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu aduce atingere obiectivelor regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Digestatul este un material rezidual semisolid sau lichid care a fost curățat și stabilizat printr-un proces de tratare biologică a cărui ultimă etapă este digestia anaerobă și în care componentele utilizate sunt materiale biodegradabile provenite numai din materiale separate din surse nepericuloase, cum ar fi deșeurile alimentare, gunoiul de grajd și culturile energetice. Biogazul rezultat din același proces ca digestatul sau din alte procese de digestie anaerobă, precum și compostul rezultat din procesul de descompunere aerobă a materialelor biodegradabile similare sunt deja enumerate în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Prin urmare, digestatul care nu este un deșeu sau care a încetat să mai fie un deșeu ar trebui, de asemenea, inclus în anexa respectivă deoarece este inadecvat și inutil să se impună înregistrarea acestei substanțe, iar exceptarea acesteia de la titlurile II, V și VI din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu aduce atingere obiectivelor regulamentului respectiv.

| (3) | Până în prezent, nu s-au depus cereri de înregistrare pentru digestat. Includerea digestatului în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 ar trebui să clarifice faptul că digestatul este exceptat de la obligația de înregistrare din motive similare celor care justifică exceptarea existentă pentru compost și biogaz, eliminând astfel incertitudinile întâmpinate de producătorii și utilizatorii de digestat și de autoritățile de aplicare a legii. |
| --- | --- |

(3)

Până în prezent, nu s-au depus cereri de înregistrare pentru digestat. Includerea digestatului în anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 ar trebui să clarifice faptul că digestatul este exceptat de la obligația de înregistrare din motive similare celor care justifică exceptarea existentă pentru compost și biogaz, eliminând astfel incertitudinile întâmpinate de producătorii și utilizatorii de digestat și de autoritățile de aplicare a legii.

| (4) | Prin urmare, anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 133 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 133 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 octombrie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

1

---

ANEXĂ

În anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, punctul 12 se înlocuiește cu următorul text:

| „12. | Compost, biogaz și digestat.” |
| --- | --- |

„12.

---

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/12

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1692 AL COMISIEI

din 9 octombrie 2019

privind aplicarea anumitor dispoziții privind înregistrarea și schimbul de date prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului după expirarea ultimului dintre termenele de înregistrare pentru substanțele care beneficiază de un regim tranzitoriu

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (1), în special articolul 132,

întrucât:

| (1) | Pentru a evita încărcarea excesivă a autorităților și a persoanelor fizice sau juridice cu activități legate de înregistrarea substanțelor care se aflau deja pe piața internă la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006, articolul 23 din regulamentul respectiv a prevăzut un regim tranzitoriu pentru substanțele etapizate. În consecință, au fost stabilite diferite termene tranzitorii pentru înregistrarea acestor substanțe. Din articolul 23 alineatul (3) din regulamentul menționat rezultă că ultimul termen de înregistrare în temeiul regimului tranzitoriu a expirat la 1 iunie 2018. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a evita încărcarea excesivă a autorităților și a persoanelor fizice sau juridice cu activități legate de înregistrarea substanțelor care se aflau deja pe piața internă la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006, articolul 23 din regulamentul respectiv a prevăzut un regim tranzitoriu pentru substanțele etapizate. În consecință, au fost stabilite diferite termene tranzitorii pentru înregistrarea acestor substanțe. Din articolul 23 alineatul (3) din regulamentul menționat rezultă că ultimul termen de înregistrare în temeiul regimului tranzitoriu a expirat la 1 iunie 2018.

| (2) | Pentru a asigura egalitatea de tratament între operatorii de pe piață care produc sau introduc pe piață substanțe care beneficiază de un regim tranzitoriu și substanțe care nu beneficiază de un regim tranzitoriu, este necesar să se specifice aplicabilitatea, după expirarea regimului tranzitoriu, a dispozițiilor care au stabilit condiții favorabile pentru înregistrarea substanțelor care beneficiază de un regim tranzitoriu. Prin urmare, pentru aceste dispoziții ar trebui stabilită o dată-limită adecvată, rezonabilă și clară după care dispozițiile respective fie să nu se mai aplice, fie să se aplice numai în circumstanțe specifice. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a asigura egalitatea de tratament între operatorii de pe piață care produc sau introduc pe piață substanțe care beneficiază de un regim tranzitoriu și substanțe care nu beneficiază de un regim tranzitoriu, este necesar să se specifice aplicabilitatea, după expirarea regimului tranzitoriu, a dispozițiilor care au stabilit condiții favorabile pentru înregistrarea substanțelor care beneficiază de un regim tranzitoriu. Prin urmare, pentru aceste dispoziții ar trebui stabilită o dată-limită adecvată, rezonabilă și clară după care dispozițiile respective fie să nu se mai aplice, fie să se aplice numai în circumstanțe specifice.

| (3) | Articolul 3 punctul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 stabilește condițiile pentru calcularea cantităților anuale de substanțe care beneficiază de un regim tranzitoriu, pe baza mediei cantităților de producție sau de import ale celor trei ani calendaristici anteriori. Pentru a se asigura faptul că operatorii de pe piață au timp suficient pentru a efectua ajustările necesare ale metodelor de calcul, aceste condiții ar trebui, ca o primă măsură, să continue să se aplice până la data-limită specificată. Pentru a se lua în considerare definiția termenului „anual” de la articolul 3 punctul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, este adecvat să se stabilească data-limită la sfârșitul anului calendaristic în curs (31 decembrie 2019). |
| --- | --- |

(3)

Articolul 3 punctul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 stabilește condițiile pentru calcularea cantităților anuale de substanțe care beneficiază de un regim tranzitoriu, pe baza mediei cantităților de producție sau de import ale celor trei ani calendaristici anteriori. Pentru a se asigura faptul că operatorii de pe piață au timp suficient pentru a efectua ajustările necesare ale metodelor de calcul, aceste condiții ar trebui, ca o primă măsură, să continue să se aplice până la data-limită specificată. Pentru a se lua în considerare definiția termenului „anual” de la articolul 3 punctul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, este adecvat să se stabilească data-limită la sfârșitul anului calendaristic în curs (31 decembrie 2019).

| (4) | În conformitate cu intenția legislatorului de a reduce impactul posibil al obligațiilor de înregistrare asupra substanțelor cu volum redus, articolul 12 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 stabilește cerințe mai puțin stricte privind informațiile pentru înregistrarea anumitor substanțe cu volum redus care beneficiază de un regim tranzitoriu, cu condiția ca acestea să nu îndeplinească criteriile prevăzute în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. În temeiul articolului 23 alineatul (3) din regulamentul menționat, aceste substanțe cu volum redus care beneficiază de un regim tranzitoriu trebuiau înregistrate până la termenul pentru înregistrare, și anume 1 iunie 2018. Totuși, după acest termen, pentru a asigura egalitatea de tratament a solicitanților care se asociază la o cerere de înregistrare sau își actualizează dosarele în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (b), dispoziția respectivă ar trebui să continue să se aplice, ca o a doua măsură, după data de 1 iunie 2018. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu intenția legislatorului de a reduce impactul posibil al obligațiilor de înregistrare asupra substanțelor cu volum redus, articolul 12 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 stabilește cerințe mai puțin stricte privind informațiile pentru înregistrarea anumitor substanțe cu volum redus care beneficiază de un regim tranzitoriu, cu condiția ca acestea să nu îndeplinească criteriile prevăzute în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. În temeiul articolului 23 alineatul (3) din regulamentul menționat, aceste substanțe cu volum redus care beneficiază de un regim tranzitoriu trebuiau înregistrate până la termenul pentru înregistrare, și anume 1 iunie 2018. Totuși, după acest termen, pentru a asigura egalitatea de tratament a solicitanților care se asociază la o cerere de înregistrare sau își actualizează dosarele în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (b), dispoziția respectivă ar trebui să continue să se aplice, ca o a doua măsură, după data de 1 iunie 2018.

| (5) | La 1 iunie 2018, forumurile pentru schimbul de informații privind substanțele au încetat să funcționeze oficial. Cu toate acestea, ca o a treia măsură, obligațiile în materie de schimb de date care continuă să se aplice solicitanților înregistrării ar trebui consolidate, iar solicitanții ar trebui să fie încurajați să utilizeze platforme de comunicare informale similare care să le permită să își îndeplinească obligațiile în materie de înregistrare și de schimb de date care continuă să fie aplicabile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 și al Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/9 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(5)

La 1 iunie 2018, forumurile pentru schimbul de informații privind substanțele au încetat să funcționeze oficial. Cu toate acestea, ca o a treia măsură, obligațiile în materie de schimb de date care continuă să se aplice solicitanților înregistrării ar trebui consolidate, iar solicitanții ar trebui să fie încurajați să utilizeze platforme de comunicare informale similare care să le permită să își îndeplinească obligațiile în materie de înregistrare și de schimb de date care continuă să fie aplicabile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 și al Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/9 al Comisiei (2).

| (6) | Este oportun să se prevadă, ca o a patra măsură, că un solicitant potențial al înregistrării care a preînregistrat o substanță care beneficiază de un regim tranzitoriu în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 ar trebui, până la data-limită specificată, să nu fie obligat să urmeze procedura de informare prevăzută la articolul 26 din regulamentul respectiv, deoarece obiectivul procesului de informare a fost deja îndeplinit prin înregistrarea prealabilă. |
| --- | --- |

(6)

Este oportun să se prevadă, ca o a patra măsură, că un solicitant potențial al înregistrării care a preînregistrat o substanță care beneficiază de un regim tranzitoriu în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 ar trebui, până la data-limită specificată, să nu fie obligat să urmeze procedura de informare prevăzută la articolul 26 din regulamentul respectiv, deoarece obiectivul procesului de informare a fost deja îndeplinit prin înregistrarea prealabilă.

| (7) | Este necesar să se asigure faptul că procedurile aplicabile în cazul litigiilor privind schimbul de date sunt clar indicate. Prin urmare, normele privind schimbul de date prevăzute la articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 ar trebui să continue să se aplice până la data-limită specificată. După această dată-limită, ar trebui să se aplice numai normele privind schimbul de date prevăzute la articolele 26 și 27 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(7)

Este necesar să se asigure faptul că procedurile aplicabile în cazul litigiilor privind schimbul de date sunt clar indicate. Prin urmare, normele privind schimbul de date prevăzute la articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 ar trebui să continue să se aplice până la data-limită specificată. După această dată-limită, ar trebui să se aplice numai normele privind schimbul de date prevăzute la articolele 26 și 27 din regulamentul respectiv.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 133 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 133 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Calculul cantităților de substanțe care beneficiază de un regim tranzitoriu

Metoda specifică pentru calculul cantităților anuale de substanțe care beneficiază de un regim tranzitoriu, astfel cum este prevăzută la articolul 3 punctul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, continuă să se aplice numai până la 31 decembrie 2019. După ce solicitantul înregistrării a finalizat înregistrarea unei substanțe, acesta calculează ulterior cantitatea sa din substanța respectivă pe an calendaristic în conformitate cu articolul 3 punctul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

Articolul 2

Cerințe de înregistrare pentru anumite substanțe cu volum redus care beneficiază de un regim tranzitoriu

Expirarea regimului tranzitoriu pentru substanțele etapizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 nu aduce atingere aplicabilității articolului 12 alineatul (1) litera (b) din regulamentul menționat.

Articolul 3

Obligațiile privind schimbul de date după înregistrare

După înregistrarea unei substanțe, solicitanții înregistrării, inclusiv cei care transmit în comun date împreună cu alți solicitanți ai înregistrării, își îndeplinesc în continuare obligațiile privind schimbul de date în mod corect, transparent și nediscriminatoriu, astfel cum se prevede în titlul III din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/9. În acest context, solicitanții înregistrării pot utiliza platforme informale de comunicare similare forumurilor pentru schimbul de informații privind substanțele menționate la articolul 29 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

Articolul 4

Obligația de informare și schimbul de date pentru substanțele care beneficiază de un regim tranzitoriu

(1)   Dacă în urma negocierilor privind schimbul de date desfășurate în conformitate cu articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu se poate ajunge la un acord, dispozițiile articolului respectiv se aplică numai până la 31 decembrie 2019.

(2)   După 31 decembrie 2019, preînregistrările efectuate în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu mai sunt valabile, iar articolele 26 și 27 se aplică tuturor substanțelor care beneficiază de un regim tranzitoriu.

Articolul 5

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 octombrie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 396 30.12.2006, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/9 al Comisiei din 5 ianuarie 2016 cu privire la transmiterea în comun a datelor și schimbul de date în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (JO L 3, 6.1.2016, p. 41).

2

---

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1693 AL COMISIEI

din 9 octombrie 2019

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 7,

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   Deschiderea procedurii

Deschiderea procedurii

| (1) | La 15 februarie 2019, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de roți din oțel (denumite în continuare „RO”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(1)

La 15 februarie 2019, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de roți din oțel (denumite în continuare „RO”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (2) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2019 de Asociația Fabricanților de Roți din Europa (denumită în continuare „EUWA” sau „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de roți din oțel a Uniunii. Plângerea a conținut dovezi privind existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2019 de Asociația Fabricanților de Roți din Europa (denumită în continuare „EUWA” sau „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de roți din oțel a Uniunii. Plângerea a conținut dovezi privind existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

| (3) | În urma avizului de deschidere, Comisia a primit o serie de întrebări și observații cu privire la definiția produsului în cauză. În acest sens, Comisia a clarificat definiția produsului în avizul de modificare a avizului de deschidere (3). |
| --- | --- |

(3)

În urma avizului de deschidere, Comisia a primit o serie de întrebări și observații cu privire la definiția produsului în cauză. În acest sens, Comisia a clarificat definiția produsului în avizul de modificare a avizului de deschidere (3).

3

| (4) | În temeiul articolului 14 alineatul (5a) din regulamentul de bază, Comisia înregistrează importurile care fac obiectul unei anchete antidumping în perioada de informare prealabilă, cu excepția cazului în care are suficiente dovezi că anumite cerințe nu sunt îndeplinite. Una dintre aceste cerințe, astfel cum este menționată la articolul 10 alineatul (4) litera (d) din regulamentul de bază, este aceea de a exista o creștere substanțială a importurilor, suplimentară față de nivelul importurilor care a cauzat prejudicii în perioada de anchetă. Conform datelor Eurostat, importurile de RO din RPC, în kilograme, au scăzut cu 72 % în primele patru luni de după deschiderea anchetei (mai exact, din martie până în iunie 2019), comparativ cu aceeași perioadă a anului 2018, și cu 74 % în raport cu media pe cele patru luni corespunzătoare din perioada de anchetă (2018 – a se vedea considerentul 23). Comisia observă, de asemenea, că baza de date „Surveillance 2” indică o scădere puternică similară a volumului importurilor produsului în cauză. Prin urmare, Comisia nu a supus importurile produsului în cauză înregistrării în temeiul articolului 14 alineatul (5a) din regulamentul de bază, întrucât cea de a doua condiție de fond de la articolul 10 alineatul (4), adică o creștere substanțială suplimentară a importurilor, nu a fost îndeplinită. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 14 alineatul (5a) din regulamentul de bază, Comisia înregistrează importurile care fac obiectul unei anchete antidumping în perioada de informare prealabilă, cu excepția cazului în care are suficiente dovezi că anumite cerințe nu sunt îndeplinite. Una dintre aceste cerințe, astfel cum este menționată la articolul 10 alineatul (4) litera (d) din regulamentul de bază, este aceea de a exista o creștere substanțială a importurilor, suplimentară față de nivelul importurilor care a cauzat prejudicii în perioada de anchetă. Conform datelor Eurostat, importurile de RO din RPC, în kilograme, au scăzut cu 72 % în primele patru luni de după deschiderea anchetei (mai exact, din martie până în iunie 2019), comparativ cu aceeași perioadă a anului 2018, și cu 74 % în raport cu media pe cele patru luni corespunzătoare din perioada de anchetă (2018 – a se vedea considerentul 23). Comisia observă, de asemenea, că baza de date „Surveillance 2” indică o scădere puternică similară a volumului importurilor produsului în cauză. Prin urmare, Comisia nu a supus importurile produsului în cauză înregistrării în temeiul articolului 14 alineatul (5a) din regulamentul de bază, întrucât cea de a doua condiție de fond de la articolul 10 alineatul (4), adică o creștere substanțială suplimentară a importurilor, nu a fost îndeplinită.

1.2.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (5) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, alți producători din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din RPC, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(5)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, alți producători din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din RPC, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

| (6) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(6)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.3.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.3.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (8) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a decis să își limiteze ancheta la un număr rezonabil de producători din Uniune prin aplicarea eșantionării și că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza informațiilor disponibile Comisiei în etapa de deschidere. Acesta s-a bazat pe volumul producției și al vânzărilor produsului similar în UE în perioada de anchetă. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion, situați în trei state membre diferite, au reprezentat peste 35 % din totalul estimat al volumului de producție și de vânzări al produsului similar în UE. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Doar EUWA a prezentat observații și a solicitat să fie inclusă încă o societate, pentru a se îmbunătăți reprezentativitatea eșantionului. În urma acestor observații, Comisia a decis să adauge o societate. Cu toate acestea, respectivul producător din Uniune a refuzat să coopereze la anchetă. Eșantionul provizoriu format din trei producători din Uniune a fost astfel confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(8)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a decis să își limiteze ancheta la un număr rezonabil de producători din Uniune prin aplicarea eșantionării și că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza informațiilor disponibile Comisiei în etapa de deschidere. Acesta s-a bazat pe volumul producției și al vânzărilor produsului similar în UE în perioada de anchetă. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion, situați în trei state membre diferite, au reprezentat peste 35 % din totalul estimat al volumului de producție și de vânzări al produsului similar în UE. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Doar EUWA a prezentat observații și a solicitat să fie inclusă încă o societate, pentru a se îmbunătăți reprezentativitatea eșantionului. În urma acestor observații, Comisia a decis să adauge o societate. Cu toate acestea, respectivul producător din Uniune a refuzat să coopereze la anchetă. Eșantionul provizoriu format din trei producători din Uniune a fost astfel confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

| (9) | Producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și ceilalți producători din Uniune care au participat la prezenta anchetă au solicitat Comisiei ca identitatea lor să rămână confidențială pe întreaga durată a procedurii, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază, de teama unor măsuri de retorsiune din partea unora dintre clienții lor. Având în vedere motivele justificate expuse în cerere, Comisia a acceptat să acorde anonimatul producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(9)

Producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și ceilalți producători din Uniune care au participat la prezenta anchetă au solicitat Comisiei ca identitatea lor să rămână confidențială pe întreaga durată a procedurii, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază, de teama unor măsuri de retorsiune din partea unora dintre clienții lor. Având în vedere motivele justificate expuse în cerere, Comisia a acceptat să acorde anonimatul producătorilor din Uniune.

1.3.2.   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (10) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (11) | Doi importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate. Având în vedere numărul mic al acestora, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion. |
| --- | --- |

(11)

Doi importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate. Având în vedere numărul mic al acestora, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion.

1.3.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (12) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (13) | 27 de societăți din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Comisia a constatat că 20 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori pot fi incluși în eșantion. Șapte producători nu au raportat exporturi ale produsului în cauză către UE în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, nu au fost considerați admisibili pentru includerea în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei societăți care puteau face obiectul anchetei în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Criteriul de selecție a eșantionului a constat în cele mai mari volume de exporturi către Uniune, dar s-a luat în considerare și includerea în eșantion a tuturor tipurilor de RO (RO utilizate pentru autoturisme și vehicule comerciale). |
| --- | --- |

(13)

27 de societăți din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Comisia a constatat că 20 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori pot fi incluși în eșantion. Șapte producători nu au raportat exporturi ale produsului în cauză către UE în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, nu au fost considerați admisibili pentru includerea în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei societăți care puteau face obiectul anchetei în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Criteriul de selecție a eșantionului a constat în cele mai mari volume de exporturi către Uniune, dar s-a luat în considerare și includerea în eșantion a tuturor tipurilor de RO (RO utilizate pentru autoturisme și vehicule comerciale).

| (14) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. Nu au fost prezentate observații. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. Nu au fost prezentate observații.

| (15) | Ulterior, una dintre societățile incluse în eșantion a refuzat să coopereze și a fost înlocuită cu următorul producător-exportator în ordinea volumului exporturilor. |
| --- | --- |

(15)

Ulterior, una dintre societățile incluse în eșantion a refuzat să coopereze și a fost înlocuită cu următorul producător-exportator în ordinea volumului exporturilor.

| (16) | În urma vizitei de verificare, având în vedere deficiențele semnificative ale informațiilor furnizate de un producător-exportator inclus în eșantion, Comisia a decis să nu țină cont de aceste informații în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază (4). |
| --- | --- |

(16)

În urma vizitei de verificare, având în vedere deficiențele semnificative ale informațiilor furnizate de un producător-exportator inclus în eșantion, Comisia a decis să nu țină cont de aceste informații în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază (4).

4

| (17) | În plus, ca urmare a excluderii anumitor tipuri de produse din domeniul de aplicare al prezentei anchete, astfel cum se prevede în secțiunea 2.3 de mai jos, unul dintre producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion nu a mai fost vizat de prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(17)

În plus, ca urmare a excluderii anumitor tipuri de produse din domeniul de aplicare al prezentei anchete, astfel cum se prevede în secțiunea 2.3 de mai jos, unul dintre producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion nu a mai fost vizat de prezenta anchetă.

| (18) | Având în vedere elementele de mai sus, eșantionul a fost redus la o singură societate, reprezentând aproximativ 20 % din exporturile produsului în cauză din China către Uniune în perioada de anchetă. Ținând seama de gradul de necooperare din cadrul eșantionului și de timpul insuficient pentru selectarea unui nou eșantion, Comisia a decis provizoriu, în temeiul articolului 17 alineatul (4) din regulamentul de bază, să aplice dispozițiile relevante ale articolului 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere elementele de mai sus, eșantionul a fost redus la o singură societate, reprezentând aproximativ 20 % din exporturile produsului în cauză din China către Uniune în perioada de anchetă. Ținând seama de gradul de necooperare din cadrul eșantionului și de timpul insuficient pentru selectarea unui nou eșantion, Comisia a decis provizoriu, în temeiul articolului 17 alineatul (4) din regulamentul de bază, să aplice dispozițiile relevante ale articolului 18 din regulamentul de bază.

1.4.   Examinarea individuală

Examinarea individuală

| (19) | Inițial, 10 dintre producătorii-exportatori care au returnat formularul de eșantionare au solicitat examinarea individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Comisia a publicat chestionarul online în ziua deschiderii procedurii. În plus, la anunțarea eșantionului, Comisia a informat producătorii-exportatori care nu au fost incluși în eșantion că trebuie să furnizeze un răspuns la chestionar dacă doresc să fie examinați individual. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a continuat procedura prin trimiterea răspunsului la chestionar. Prin urmare, nu s-a acordat nicio examinare individuală. |
| --- | --- |

(19)

Inițial, 10 dintre producătorii-exportatori care au returnat formularul de eșantionare au solicitat examinarea individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Comisia a publicat chestionarul online în ziua deschiderii procedurii. În plus, la anunțarea eșantionului, Comisia a informat producătorii-exportatori care nu au fost incluși în eșantion că trebuie să furnizeze un răspuns la chestionar dacă doresc să fie examinați individual. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a continuat procedura prin trimiterea răspunsului la chestionar. Prin urmare, nu s-a acordat nicio examinare individuală.

1.5.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

| (20) | Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Chestionarele pentru producătorii, importatorii, utilizatorii și producătorii-exportatori din Uniune au fost publicate online (5) în ziua deschiderii procedurii. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Chestionarele pentru producătorii, importatorii, utilizatorii și producătorii-exportatori din Uniune au fost publicate online (5) în ziua deschiderii procedurii.

5

| (21) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor trei producători din Uniune și a celor trei producători-exportatori incluși în eșantion. Un importator neafiliat a furnizat Comisiei un răspuns la chestionar, însă acest răspuns a fost incomplet, iar respectivul importator a încetat să coopereze la anchetă după ce i s-a solicitat să completeze răspunsul la chestionar. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC. |
| --- | --- |

(21)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor trei producători din Uniune și a celor trei producători-exportatori incluși în eșantion. Un importator neafiliat a furnizat Comisiei un răspuns la chestionar, însă acest răspuns a fost incomplet, iar respectivul importator a încetat să coopereze la anchetă după ce i s-a solicitat să completeze răspunsul la chestionar. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC.

| (22) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

  Producători din Uniune







  — | Societatea C, Uniunea Europeană; |
| --- | --- | --- |

(22)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

Producători din Uniune

Producători din Uniune

—

Societatea C, Uniunea Europeană;

| — | Societatea E, Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

—

Societatea E, Uniunea Europeană;

| — | Societatea H, Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

—

Societatea H, Uniunea Europeană.

Asociația producătorilor din Uniune

Asociația producătorilor din Uniune

| — | EUWA, Bruxelles, Belgia; |
| --- | --- |

—

EUWA, Bruxelles, Belgia;

Producători-exportatori din RPC

Producători-exportatori din RPC

| — | Grupul Hangtong:






  — | Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (producător), Taizhou, China; |
| --- | --- | --- |

—

Grupul Hangtong:

—

Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (producător), Taizhou, China;

| — | Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (operator comercial), Ningbo, China; |
| --- | --- |

—

Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (operator comercial), Ningbo, China;

| — | Ningbo Wheelsky Company Limited (operator comercial offshore), Ningbo, China; |
| --- | --- |

—

Ningbo Wheelsky Company Limited (operator comercial offshore), Ningbo, China;

| — | Grupul Xingmin:






  — | Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd.(producător-exportator), Longkou, China; |
| --- | --- | --- |

—

Grupul Xingmin:

—

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd.(producător-exportator), Longkou, China;

| — | Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (producător), Tangshan, China; |
| --- | --- |

—

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (producător), Tangshan, China;

| — | Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (producător), Xianning, China. |
| --- | --- |

—

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (producător), Xianning, China.

1.6.   Perioada de anchetă și perioada examinată

Perioada de anchetă și perioada examinată

| (23) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2018 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(23)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2018 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.7.   Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

Procedura de stabilire a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

| (24) | Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la deschiderea anchetei, care indică existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la deschiderea anchetei, care indică existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

| (25) | Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în avizul de deschidere, Comisia a invitat toți producătorii-exportatori din țara în cauză să furnizeze informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea RO. 23 de producători-exportatori au transmis informațiile relevante. |
| --- | --- |

(25)

Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în avizul de deschidere, Comisia a invitat toți producătorii-exportatori din țara în cauză să furnizeze informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea RO. 23 de producători-exportatori au transmis informațiile relevante.

| (26) | Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis, de asemenea, un chestionar autorităților chineze. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a determina existența distorsiunilor semnificative în RPC. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis, de asemenea, un chestionar autorităților chineze. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a determina existența distorsiunilor semnificative în RPC.

| (27) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării acestui aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Un producător-exportator a prezentat observații cu privire la existența unor distorsiuni semnificative. |
| --- | --- |

(27)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării acestui aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Un producător-exportator a prezentat observații cu privire la existența unor distorsiuni semnificative.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (28) | În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. |
| --- | --- |

(28)

În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate.

| (29) | La 6 martie 2019, Comisia a publicat o primă notă pentru dosar (denumită în continuare „nota din 6 martie 2019”) (6), prin care solicită opiniile părților interesate cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În această notă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate de către producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului în cauză. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat posibile țări reprezentative (și anume Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia). |
| --- | --- |

(29)

La 6 martie 2019, Comisia a publicat o primă notă pentru dosar (denumită în continuare „nota din 6 martie 2019”) (6), prin care solicită opiniile părților interesate cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În această notă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate de către producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului în cauză. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat posibile țări reprezentative (și anume Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia).

6

| (30) | Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a-și prezenta observațiile. Comisia a primit observații de la un producător-exportator și de la reclamant. Autoritățile chineze nu au prezentat observații. |
| --- | --- |

(30)

Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a-și prezenta observațiile. Comisia a primit observații de la un producător-exportator și de la reclamant. Autoritățile chineze nu au prezentat observații.

| (31) | Comisia a abordat observațiile primite cu privire la nota din 6 martie 2019 în cadrul unei a doua note, din 16 aprilie 2019, privind sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale (denumită în continuare „nota din 16 aprilie 2019”) (7). De asemenea, Comisia a stabilit lista factorilor de producție și a concluzionat că, în această etapă, Brazilia este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. În această etapă, nu a fost posibil să se stabilească o listă definitivă a codurilor SA la care ar trebui clasificați factorii de producție. Întrucât nu existau importuri clasificate la unele dintre posibilele coduri SA în Brazilia, Comisia a concluzionat în etapa respectivă că Turcia și Africa de Sud ar putea fi considerate, de asemenea, țări reprezentative adecvate. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații. Comisia a primit observații doar din partea reclamantului. Prezentul regulament abordează aceste observații. |
| --- | --- |

(31)

Comisia a abordat observațiile primite cu privire la nota din 6 martie 2019 în cadrul unei a doua note, din 16 aprilie 2019, privind sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale (denumită în continuare „nota din 16 aprilie 2019”) (7). De asemenea, Comisia a stabilit lista factorilor de producție și a concluzionat că, în această etapă, Brazilia este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. În această etapă, nu a fost posibil să se stabilească o listă definitivă a codurilor SA la care ar trebui clasificați factorii de producție. Întrucât nu existau importuri clasificate la unele dintre posibilele coduri SA în Brazilia, Comisia a concluzionat în etapa respectivă că Turcia și Africa de Sud ar putea fi considerate, de asemenea, țări reprezentative adecvate. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații. Comisia a primit observații doar din partea reclamantului. Prezentul regulament abordează aceste observații.

7

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (32) | Produsul în cauză, astfel cum a fost modificat prin nota menționată în considerentul 3, constă în roți din oțel, indiferent dacă sunt însoțite sau nu de accesoriile lor și dacă sunt echipate sau nu cu anvelope, proiectate pentru






  — | tractoare rutiere; |
| --- | --- | --- |

(32)

Produsul în cauză, astfel cum a fost modificat prin nota menționată în considerentul 3, constă în roți din oțel, indiferent dacă sunt însoțite sau nu de accesoriile lor și dacă sunt echipate sau nu cu anvelope, proiectate pentru

—

tractoare rutiere;

| — | autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri; |
| --- | --- |

—

autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri;

| — | autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale); |
| --- | --- |

—

autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale);

| — | remorci, semiremorci, rulote și vehicule similare, fără propulsie mecanică, |
| --- | --- |

—

remorci, semiremorci, rulote și vehicule similare, fără propulsie mecanică,

originare din RPC, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 (codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097) (denumite în continuare „produsul în cauză”).

| (33) | Următoarele produse sunt excluse:






  — | roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10; |
| --- | --- | --- |

(33)

Următoarele produse sunt excluse:

—

roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10;

| — | roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere; |
| --- | --- |

—

roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere;

| — | părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel; |
| --- | --- |

—

părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel;

| — | roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice]. |
| --- | --- |

—

roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice].

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (34) | Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(34)

Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC; |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă din Brazilia, care a fost utilizată ca țară reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază; și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă din Brazilia, care a fost utilizată ca țară reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază; și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

| (35) | Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

Afirmații cu privire la definiția produsului

| (36) | Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a susținut că roțile din oțel concepute în mod specific pentru remorci de autoturisme și rulote care sunt clasificate la codul NC 8716 90 90, cu diametrul jantei mai mic sau egal cu 16 inchi, ar trebui excluse din definiția produsului, deoarece nu sunt fabricate în Uniune și nu au aceleași caracteristici tehnice de bază ca toate celelalte produse care se încadrează în definiția produsului. |
| --- | --- |

(36)

Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a susținut că roțile din oțel concepute în mod specific pentru remorci de autoturisme și rulote care sunt clasificate la codul NC 8716 90 90, cu diametrul jantei mai mic sau egal cu 16 inchi, ar trebui excluse din definiția produsului, deoarece nu sunt fabricate în Uniune și nu au aceleași caracteristici tehnice de bază ca toate celelalte produse care se încadrează în definiția produsului.

| (37) | În ceea ce privește caracteristicile tehnice, societatea în cauză a transmis că specificațiile pentru roțile de remorci de autoturisme și de rulote, în special în ceea ce privește rezistența (și, prin urmare, testarea), sunt mai mici decât cele pentru roțile de autoturisme. În plus, acestea trebuie să îndeplinească specificații particulare legate de cerințele implicate de sarcina mai mare și viteza mai mică pentru ca astfel de roți să fie vândute în Uniune. Acest lucru ar presupune, de asemenea, că o roată din oțel pentru o rulotă sau o remorcă folosită de un autoturism nu poate fi vândută și utilizată în mod legal ca o roată din oțel pentru autoturisme. De asemenea, societatea a precizat că roțile din oțel pentru rulote sau remorci utilizate de autoturisme trebuie să fie clasificate la codul NC 8716 90 90, în timp ce roțile din oțel pentru autoturisme ar trebui clasificate la poziția 8708. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește caracteristicile tehnice, societatea în cauză a transmis că specificațiile pentru roțile de remorci de autoturisme și de rulote, în special în ceea ce privește rezistența (și, prin urmare, testarea), sunt mai mici decât cele pentru roțile de autoturisme. În plus, acestea trebuie să îndeplinească specificații particulare legate de cerințele implicate de sarcina mai mare și viteza mai mică pentru ca astfel de roți să fie vândute în Uniune. Acest lucru ar presupune, de asemenea, că o roată din oțel pentru o rulotă sau o remorcă folosită de un autoturism nu poate fi vândută și utilizată în mod legal ca o roată din oțel pentru autoturisme. De asemenea, societatea a precizat că roțile din oțel pentru rulote sau remorci utilizate de autoturisme trebuie să fie clasificate la codul NC 8716 90 90, în timp ce roțile din oțel pentru autoturisme ar trebui clasificate la poziția 8708.

| (38) | Pe parcursul anchetei, Comisia a primit, de asemenea, observații cu privire la eventuala excludere din domeniul de aplicare al anchetei a roților pentru remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, despre care s-a constatat că au un diametru al jantei mai mic sau egal cu 16 inchi. Avizul de deschidere a exclus în mod explicit „roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice]”. Cu toate acestea, roțile din oțel pentru vehicule fără propulsie mecanică, precum remorcile agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, au fost inițial incluse în definiția produsului. S-a afirmat că, la fel ca roțile din oțel pentru rulote și remorci utilizate de autoturisme, aceste roți au, de asemenea, caracteristici tehnice diferite și nu sunt interschimbabile cu celelalte produse care intră în definiția produsului. |
| --- | --- |

(38)

Pe parcursul anchetei, Comisia a primit, de asemenea, observații cu privire la eventuala excludere din domeniul de aplicare al anchetei a roților pentru remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, despre care s-a constatat că au un diametru al jantei mai mic sau egal cu 16 inchi. Avizul de deschidere a exclus în mod explicit „roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice]”. Cu toate acestea, roțile din oțel pentru vehicule fără propulsie mecanică, precum remorcile agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, au fost inițial incluse în definiția produsului. S-a afirmat că, la fel ca roțile din oțel pentru rulote și remorci utilizate de autoturisme, aceste roți au, de asemenea, caracteristici tehnice diferite și nu sunt interschimbabile cu celelalte produse care intră în definiția produsului.

| (39) | La 24 iunie 2019, Comisia a publicat o notă la dosar, invitând toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere cu privire la afirmațiile de mai sus referitoare la definiția produsului. Reclamantul, trei producători-exportatori și un importator din Uniune au transmis observații cu privire la nota de mai sus. Toate aceste părți au susținut cererea de excludere a produselor rezumată în considerentele 36 și 38 de mai sus. |
| --- | --- |

(39)

La 24 iunie 2019, Comisia a publicat o notă la dosar, invitând toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere cu privire la afirmațiile de mai sus referitoare la definiția produsului. Reclamantul, trei producători-exportatori și un importator din Uniune au transmis observații cu privire la nota de mai sus. Toate aceste părți au susținut cererea de excludere a produselor rezumată în considerentele 36 și 38 de mai sus.

2.4.   Concluzie privind produsul în cauză

Concluzie privind produsul în cauză

| (40) | Ancheta a arătat că roțile menționate în considerentele 36 și 38 au un diametru limitat, de maximum 16 inchi, și au caracteristici tehnice diferite de celelalte tipuri de roți care se încadrează în definiția produsului, întrucât nu sunt destinate autovehiculelor ca atare și nu pot fi montate pe acestea. Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că aceste produse ar trebui excluse. |
| --- | --- |

(40)

Ancheta a arătat că roțile menționate în considerentele 36 și 38 au un diametru limitat, de maximum 16 inchi, și au caracteristici tehnice diferite de celelalte tipuri de roți care se încadrează în definiția produsului, întrucât nu sunt destinate autovehiculelor ca atare și nu pot fi montate pe acestea. Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că aceste produse ar trebui excluse.

| (41) | În urma excluderii descrise în considerentul 40 de mai sus, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, care a fabricat și a exportat în Uniune doar tipurile de produse excluse, nu mai este considerat un producător-exportator al produsului în cauză. |
| --- | --- |

(41)

În urma excluderii descrise în considerentul 40 de mai sus, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, care a fabricat și a exportat în Uniune doar tipurile de produse excluse, nu mai este considerat un producător-exportator al produsului în cauză.

| (42) | Prin urmare, produsul în cauză este definit în mod provizoriu drept roți din oțel, indiferent dacă sunt însoțite sau nu de accesoriile lor și dacă sunt echipate sau nu cu anvelope, proiectate pentru:






  — | tractoare rutiere; |
| --- | --- | --- |

(42)

Prin urmare, produsul în cauză este definit în mod provizoriu drept roți din oțel, indiferent dacă sunt însoțite sau nu de accesoriile lor și dacă sunt echipate sau nu cu anvelope, proiectate pentru:

—

tractoare rutiere;

| — | autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri, |
| --- | --- |

—

autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri,

| — | autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale); |
| --- | --- |

—

autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale);

| — | remorci sau semiremorci, fără propulsie mecanică, pentru tractoare rutiere; |
| --- | --- |

—

remorci sau semiremorci, fără propulsie mecanică, pentru tractoare rutiere;

originare din Republica Populară Chineză, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 (codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097) (denumite în continuare „produsul în cauză”).

Următoarele produse sunt excluse:

| — | roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10; |
| --- | --- |

—

roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10;

| — | roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere; |
| --- | --- |

—

roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere;

| — | părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel; |
| --- | --- |

—

părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel;

| — | roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice]; |
| --- | --- |

—

roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice];

| — | roțile pentru remorci de autoturisme, rulote, remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, cu un diametru de maximum 16 inchi. |
| --- | --- |

—

roțile pentru remorci de autoturisme, rulote, remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, cu un diametru de maximum 16 inchi.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (43) | Astfel cum se explică în considerentul 17, doar doi producători-exportatori au rămas în eșantion și au fost ulterior verificați. |
| --- | --- |

(43)

Astfel cum se explică în considerentul 17, doar doi producători-exportatori au rămas în eșantion și au fost ulterior verificați.

| (44) | În ceea ce privește una dintre aceste societăți, Comisia a decis să se prevaleze de dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază, în special ale articolului 18 alineatul (1) prima teză, și nu a ținut cont de informațiile furnizate. S-a luat această decizie deoarece datele raportate privind vânzările la export au fost considerate ca nefiind fiabile, întrucât nu au putut fi reconciliate cu conturile auditate ale societății. Prin urmare, Comisia nu a primit informațiile necesare pentru a stabili o marjă de dumping pentru societate. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește una dintre aceste societăți, Comisia a decis să se prevaleze de dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază, în special ale articolului 18 alineatul (1) prima teză, și nu a ținut cont de informațiile furnizate. S-a luat această decizie deoarece datele raportate privind vânzările la export au fost considerate ca nefiind fiabile, întrucât nu au putut fi reconciliate cu conturile auditate ale societății. Prin urmare, Comisia nu a primit informațiile necesare pentru a stabili o marjă de dumping pentru societate.

| (45) | În conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază, partea interesată a fost informată cu privire la motivele ignorării informațiilor furnizate și i s-a acordat posibilitatea de a oferi explicații suplimentare. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază, partea interesată a fost informată cu privire la motivele ignorării informațiilor furnizate și i s-a acordat posibilitatea de a oferi explicații suplimentare.

| (46) | Societatea a prezentat observații cu privire la intenția Comisiei de a se prevala de articolul 18 din regulamentul de bază și, pe baza cererii sale, a avut o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Având în vedere caracterul confidențial și specific societății al datelor respinse și al observațiilor furnizate în comunicarea societății și cu ocazia audierii ulterioare, detaliile constatărilor Comisiei în acest sens au fost prezentate societății în cauză în cadrul unei comunicări specifice, separate, a constatărilor provizorii. |
| --- | --- |

(46)

Societatea a prezentat observații cu privire la intenția Comisiei de a se prevala de articolul 18 din regulamentul de bază și, pe baza cererii sale, a avut o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Având în vedere caracterul confidențial și specific societății al datelor respinse și al observațiilor furnizate în comunicarea societății și cu ocazia audierii ulterioare, detaliile constatărilor Comisiei în acest sens au fost prezentate societății în cauză în cadrul unei comunicări specifice, separate, a constatărilor provizorii.

| (47) | Întrucât observațiile prezentate de societate în comunicările sale și în cadrul audierii cu consilierul-auditor nu au modificat faptele și concluziile stabilite de Comisie în timpul vizitei de verificare la sediul societății, Comisia a confirmat provizoriu utilizarea datelor disponibile în privința acestui producător-exportator. |
| --- | --- |

(47)

Întrucât observațiile prezentate de societate în comunicările sale și în cadrul audierii cu consilierul-auditor nu au modificat faptele și concluziile stabilite de Comisie în timpul vizitei de verificare la sediul societății, Comisia a confirmat provizoriu utilizarea datelor disponibile în privința acestui producător-exportator.

| (48) | Astfel, descrierea calculului marjei de dumping de mai jos se referă la singura societate rămasă în eșantion. |
| --- | --- |

(48)

Astfel, descrierea calculului marjei de dumping de mai jos se referă la singura societate rămasă în eșantion.

3.2.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (49) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”. |
| --- | --- |

(49)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

| (50) | Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în prezenta anchetă că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa de cooperare a autorităților chineze, a fost adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(50)

Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește [...] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în prezenta anchetă că, pe baza dovezilor disponibile și având în vedere lipsa de cooperare a autorităților chineze, a fost adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

3.2.1.   Existența unor distorsiuni semnificative

Existența unor distorsiuni semnificative

3.2.1.1.   Introducere

Introducere

| (51) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarea definiție: „[d]istorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:






  — | deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective; |
| --- | --- | --- |

(51)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede următoarea definiție: „[d]istorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente:

—

deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective;

| — | prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor; |
| --- | --- |

—

prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor;

| — | existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă; |
| --- | --- |

—

existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă;

| — | lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea; |
| --- | --- |

—

lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea;

| — | distorsionarea costurilor salariale; |
| --- | --- |

—

distorsionarea costurilor salariale;

| — | accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”. |
| --- | --- |

—

accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”.

| (52) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază ia în considerare, printre altele, lista neexhaustivă a elementelor enumerate în dispoziția anterioară. În temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, la evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative se ține seama de impactul potențial al unuia sau mai multora dintre aceste elemente asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului în cauză. În fapt, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie să se bazeze pe toate elementele de probă disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață. |
| --- | --- |

(52)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază ia în considerare, printre altele, lista neexhaustivă a elementelor enumerate în dispoziția anterioară. În temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, la evaluarea existenței unor distorsiuni semnificative se ține seama de impactul potențial al unuia sau mai multora dintre aceste elemente asupra prețurilor și costurilor din țara exportatoare a produsului în cauză. În fapt, întrucât lista nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie să se bazeze pe toate elementele de probă disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață.

| (53) | Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”. |
| --- | --- |

(53)

Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede următoarele: „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”.

| (54) | În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (8), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Plângerea conținea, de asemenea, unele elemente de probă relevante care au completat raportul. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia. |
| --- | --- |

(54)

În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (8), care indică existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Plângerea conținea, de asemenea, unele elemente de probă relevante care au completat raportul. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia.

8

| (55) | Plângerea conținea informații actualizate cu privire la supracapacitatea producției de oțel, care este principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză, reprezentând peste 60 % din costurile de fabricație. S-a menționat un raport al Camerei de Comerț a Uniunii Europene în China (9), potrivit căruia RPC nu și-a îndeplinit promisiunile de a reduce capacitatea de producție la niveluri mai realiste. Această situație a fost determinată în special de:






  — | dorința unei părți a regiunilor de a fi autosuficiente, ceea ce a dus la o supracapacitate suplimentară la nivel național; |
| --- | --- | --- |

(55)

Plângerea conținea informații actualizate cu privire la supracapacitatea producției de oțel, care este principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză, reprezentând peste 60 % din costurile de fabricație. S-a menționat un raport al Camerei de Comerț a Uniunii Europene în China (9), potrivit căruia RPC nu și-a îndeplinit promisiunile de a reduce capacitatea de producție la niveluri mai realiste. Această situație a fost determinată în special de:

9

—

dorința unei părți a regiunilor de a fi autosuficiente, ceea ce a dus la o supracapacitate suplimentară la nivel național;

| — | existența unor întreprinderi deținute de stat, care nu funcționează pe baza considerentelor de profit/pierdere; |
| --- | --- |

—

existența unor întreprinderi deținute de stat, care nu funcționează pe baza considerentelor de profit/pierdere;

| — | pachetul de stimulente al GC, care a încurajat combinatele siderurgice mari să adauge capacitate și a restaurat rentabilitatea combinatelor siderurgice mici și mijlocii; |
| --- | --- |

—

pachetul de stimulente al GC, care a încurajat combinatele siderurgice mari să adauge capacitate și a restaurat rentabilitatea combinatelor siderurgice mici și mijlocii;

| — | furnizarea de energie subvenționată de către administrațiile regionale (10). |
| --- | --- |

—

furnizarea de energie subvenționată de către administrațiile regionale (10).

10

| (56) | De asemenea, reclamantul a susținut că cererea internă din China nu poate menține niveluri ridicate ale producției de oțel. În acest scop, plângerea a menționat Asociația Mondială a Oțelului, care a raportat că volumele lunare de producție au crescut în RPC cu 9,1 % în octombrie 2018 față de octombrie 2017, în timp ce creșterea a fost de doar 5,8 % în medie în cele 64 de țări care raportează date Asociației Mondiale a Oțelului. |
| --- | --- |

(56)

De asemenea, reclamantul a susținut că cererea internă din China nu poate menține niveluri ridicate ale producției de oțel. În acest scop, plângerea a menționat Asociația Mondială a Oțelului, care a raportat că volumele lunare de producție au crescut în RPC cu 9,1 % în octombrie 2018 față de octombrie 2017, în timp ce creșterea a fost de doar 5,8 % în medie în cele 64 de țări care raportează date Asociației Mondiale a Oțelului.

| (57) | Plângerea conținea informații potrivit cărora producția crescută de oțel din RPC, în combinație cu o reducere a exporturilor rezultată în urma măsurilor de apărare comercială impuse recent de Uniunea Europeană și de Statele Unite, ar putea conduce la o scădere a prețurilor oțelului. |
| --- | --- |

(57)

Plângerea conținea informații potrivit cărora producția crescută de oțel din RPC, în combinație cu o reducere a exporturilor rezultată în urma măsurilor de apărare comercială impuse recent de Uniunea Europeană și de Statele Unite, ar putea conduce la o scădere a prețurilor oțelului.

| (58) | În sfârșit, plângerea a menționat alte practici care afectează prețurile materiilor prime:






  — | costurile cu materiile prime și cu energia în RPC nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, fiind afectate de intervenția substanțială a guvernului; |
| --- | --- | --- |

(58)

În sfârșit, plângerea a menționat alte practici care afectează prețurile materiilor prime:

—

costurile cu materiile prime și cu energia în RPC nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, fiind afectate de intervenția substanțială a guvernului;

| — | piața oțelului din China este încă deservită într-o măsură semnificativă de întreprinderi care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul GC și sub supravegherea acestuia în privința politicilor; |
| --- | --- |

—

piața oțelului din China este încă deservită într-o măsură semnificativă de întreprinderi care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul GC și sub supravegherea acestuia în privința politicilor;

| — | în RPC, lipsește în continuare o asigurare adecvată a respectării legislației privind falimentul, societățile comerciale sau proprietatea; |
| --- | --- |

—

în RPC, lipsește în continuare o asigurare adecvată a respectării legislației privind falimentul, societățile comerciale sau proprietatea;

| — | costurile salariale sunt distorsionate, întrucât acestea nu rezultă din forțele normale ale pieței sau din negocieri între societăți și forța de muncă. |
| --- | --- |

—

costurile salariale sunt distorsionate, întrucât acestea nu rezultă din forțele normale ale pieței sau din negocieri între societăți și forța de muncă.

| (59) | Astfel cum se arată în considerentele 26 și 27, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de reclamant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. |
| --- | --- |

(59)

Astfel cum se arată în considerentele 26 și 27, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de reclamant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

| (60) | S-au primit observații în această privință doar de la unul dintre producătorii-exportatori, care a susținut că calcularea valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este incompatibilă cu acordurile OMC, inclusiv cu Protocolul de aderare a Chinei la OMC (denumit în continuare „protocolul”) și cu Acordul privind practicile antidumping (denumit în continuare „Acordul privind PAD”). |
| --- | --- |

(60)

S-au primit observații în această privință doar de la unul dintre producătorii-exportatori, care a susținut că calcularea valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este incompatibilă cu acordurile OMC, inclusiv cu Protocolul de aderare a Chinei la OMC (denumit în continuare „protocolul”) și cu Acordul privind practicile antidumping (denumit în continuare „Acordul privind PAD”).

| (61) | În acest sens, producătorul-exportator a susținut că, după expirarea secțiunii 15 din protocol, UE nu ar trebui să se abată de la metodologia standard atunci când stabilește valoarea normală, cu alte cuvinte, să utilizeze numai prețurile și costurile interne ale țării exportatoare, cu excepția cazului în care Acordul privind PAD permite altfel. Având în vedere cele de mai sus, UE ar trebui să respecte metodologia standard în conformitate cu articolul 2 din Acordul privind PAD. Mai mult, partea interesată a susținut, de asemenea, că noțiunea de distorsiuni semnificative nici nu există în Acordul privind PAD. Având în vedere că nu există un temei juridic în Acordul privind PAD sau în GATT 1994 pentru această acțiune specifică, constatarea existenței unor distorsiuni semnificative și, ca urmare a acesteia, construirea unei valori normale nu sunt în concordanță cu articolele 1, 2, 6.1 și 18.1 din Acordul privind PAD. |
| --- | --- |

(61)

În acest sens, producătorul-exportator a susținut că, după expirarea secțiunii 15 din protocol, UE nu ar trebui să se abată de la metodologia standard atunci când stabilește valoarea normală, cu alte cuvinte, să utilizeze numai prețurile și costurile interne ale țării exportatoare, cu excepția cazului în care Acordul privind PAD permite altfel. Având în vedere cele de mai sus, UE ar trebui să respecte metodologia standard în conformitate cu articolul 2 din Acordul privind PAD. Mai mult, partea interesată a susținut, de asemenea, că noțiunea de distorsiuni semnificative nici nu există în Acordul privind PAD. Având în vedere că nu există un temei juridic în Acordul privind PAD sau în GATT 1994 pentru această acțiune specifică, constatarea existenței unor distorsiuni semnificative și, ca urmare a acesteia, construirea unei valori normale nu sunt în concordanță cu articolele 1, 2, 6.1 și 18.1 din Acordul privind PAD.

| (62) | În scopul prezentei anchete, Comisia a concluzionat în considerentul 112 că este oportun să se aplice articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Comisia nu este de acord cu declarația părții interesate potrivit căreia Comisia nu trebuie să aplice articolul 2 alineatul (6a). Dimpotrivă, Comisia consideră că articolul 2 alineatul (6a) este aplicabil și trebuie să fie aplicat în circumstanțele cazului de față. În plus, Comisia consideră că această dispoziție este în concordanță cu obligațiile Uniunii Europene în contextul normelor OMC. În opinia Comisiei, conform clarificării din litigiul DS473 UE-Biomotorină (Argentina), dispozițiile regulamentului de bază care se aplică în general tuturor membrilor OMC, în special articolul 2 alineatul (5) al doilea paragraf, permit utilizarea datelor dintr-o țară terță, ajustate în mod corespunzător, atunci când această ajustare este necesară și justificată. În sfârșit, în procedurile antidumping referitoare la produsele originare din China, părțile din secțiunea 15 a Protocolului de aderare a Chinei la OMC care nu au expirat continuă să se aplice la determinarea valorii normale, atât în​ceea ce privește standardul economiei de piață, cât și în ceea ce privește utilizarea unei metodologii care nu se bazează pe o comparație strictă cu prețurile sau costurile din China. |
| --- | --- |

(62)

În scopul prezentei anchete, Comisia a concluzionat în considerentul 112 că este oportun să se aplice articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Comisia nu este de acord cu declarația părții interesate potrivit căreia Comisia nu trebuie să aplice articolul 2 alineatul (6a). Dimpotrivă, Comisia consideră că articolul 2 alineatul (6a) este aplicabil și trebuie să fie aplicat în circumstanțele cazului de față. În plus, Comisia consideră că această dispoziție este în concordanță cu obligațiile Uniunii Europene în contextul normelor OMC. În opinia Comisiei, conform clarificării din litigiul DS473 UE-Biomotorină (Argentina), dispozițiile regulamentului de bază care se aplică în general tuturor membrilor OMC, în special articolul 2 alineatul (5) al doilea paragraf, permit utilizarea datelor dintr-o țară terță, ajustate în mod corespunzător, atunci când această ajustare este necesară și justificată. În sfârșit, în procedurile antidumping referitoare la produsele originare din China, părțile din secțiunea 15 a Protocolului de aderare a Chinei la OMC care nu au expirat continuă să se aplice la determinarea valorii normale, atât în​ceea ce privește standardul economiei de piață, cât și în ceea ce privește utilizarea unei metodologii care nu se bazează pe o comparație strictă cu prețurile sau costurile din China.

| (63) | Producătorul-exportator a susținut în continuare că reclamantul nu a furnizat nicio dovadă privind existența unor distorsiuni semnificative pe piața roților din oțel ca atare, ci mai degrabă și-a bazat afirmațiile pe distorsiunile de pe piața chineză a oțelului. |
| --- | --- |

(63)

Producătorul-exportator a susținut în continuare că reclamantul nu a furnizat nicio dovadă privind existența unor distorsiuni semnificative pe piața roților din oțel ca atare, ci mai degrabă și-a bazat afirmațiile pe distorsiunile de pe piața chineză a oțelului.

| (64) | Comisia a remarcat că orice observații privind situația pieței chineze a oțelului sunt relevante pentru produsul în cauză ca atare, deoarece, fiind fabricat din oțel, acesta poate fi considerat ca fiind o parte a sectorului oțelului. În fapt, oțelul reprezintă peste 60 % din costurile de fabricație ale produsului în cauză. Mai mult, principala materie primă utilizată la fabricarea RO este oțelul laminat la cald (denumit în continuare „OLC”), reprezentând peste 50 % din costurile totale de producție, care este produs și pe piața chineză a oțelului și în legătură cu care au fost confirmate constatări privind distorsiunile în anchete anterioare din domeniul apărării comerciale (11). |
| --- | --- |

(64)

Comisia a remarcat că orice observații privind situația pieței chineze a oțelului sunt relevante pentru produsul în cauză ca atare, deoarece, fiind fabricat din oțel, acesta poate fi considerat ca fiind o parte a sectorului oțelului. În fapt, oțelul reprezintă peste 60 % din costurile de fabricație ale produsului în cauză. Mai mult, principala materie primă utilizată la fabricarea RO este oțelul laminat la cald (denumit în continuare „OLC”), reprezentând peste 50 % din costurile totale de producție, care este produs și pe piața chineză a oțelului și în legătură cu care au fost confirmate constatări privind distorsiunile în anchete anterioare din domeniul apărării comerciale (11).

11

| (65) | Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a făcut acest lucru pe baza elementelor de probă disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului în cauză. |
| --- | --- |

(65)

Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a făcut acest lucru pe baza elementelor de probă disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului în cauză.

3.2.1.2.   Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC

Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din RPC

| (66) | Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (12). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (13). |
| --- | --- |

(66)

Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (12). În consecință, configurația generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un prim exemplu: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (13).

proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active

forța conducătoare a economiei naționale

de a asigura consolidarea și creșterea acesteia

12

13

| (67) | În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze”, s-a adăugat o a doua teză: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (14) Acest lucru ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al RPC. Această autoritate și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, în ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(67)

În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o suprastructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze”, s-a adăugat o a doua teză: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (14) Acest lucru ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al RPC. Această autoritate și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, în ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă.

[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze

[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China

14

| (68) | Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă în îndeplinirea unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (15). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre acestea numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și la nivelul cadrului de reglementare. |
| --- | --- |

(68)

Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă în îndeplinirea unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (15). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre acestea numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și la nivelul cadrului de reglementare.

15

| (69) | În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, modalitatea de sprijinire a industriilor/sectoarelor relevante, precum și termenele în care trebuie realizate obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, aceasta fiind o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. În cadrul planurilor, sectoarele industriale și/sau proiectele individuale sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernului și le sunt atribuite obiective de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Aceasta se explică nu numai prin caracterul obligatoriu al planurilor, ci și prin faptul că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.5 de mai jos) (16). |
| --- | --- |

(69)

În primul rând, la nivelul controlului administrativ general, direcția în care se îndreaptă economia chineză este reglementată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, modalitatea de sprijinire a industriilor/sectoarelor relevante, precum și termenele în care trebuie realizate obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, aceasta fiind o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. În cadrul planurilor, sectoarele industriale și/sau proiectele individuale sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernului și le sunt atribuite obiective de dezvoltare specifice (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Aceasta se explică nu numai prin caracterul obligatoriu al planurilor, ci și prin faptul că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.1.5 de mai jos) (16).

16

| (70) | În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale deținute de stat. Aceste bănci, atunci când își elaborează și pun în aplicare politica de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului, și nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și secțiunea 3.2.1.8 de mai jos) (17). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. De asemenea, aceste părți ale sectorului financiar, altele decât sectorul bancar, sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (18). |
| --- | --- |

(70)

În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale deținute de stat. Aceste bănci, atunci când își elaborează și pun în aplicare politica de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului, și nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și secțiunea 3.2.1.8 de mai jos) (17). Același lucru este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. De asemenea, aceste părți ale sectorului financiar, altele decât sectorul bancar, sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (18).

17

18

| (71) | În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (19). În mod similar, în domeniul investițiilor, GC menține un control și o influență semnificative asupra destinației și dimensiunii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (20). |
| --- | --- |

(71)

În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (19). În mod similar, în domeniul investițiilor, GC menține un control și o influență semnificative asupra destinației și dimensiunii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (20).

19

20

| (72) | În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (21). |
| --- | --- |

(72)

În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (21).

21

3.2.1.3.   Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

| (73) | În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei. |
| --- | --- |

(73)

În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei.

| (74) | GC și PCC mențin structuri care asigură influența lor continuă asupra întreprinderilor, în special a întreprinderilor deținute de stat (IDS). Statul (și, în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către IDS individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Acest lucru se realizează de obicei prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților (a se vedea și secțiunea 3.2.1.4), precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS (22). În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare (23). |
| --- | --- |

(74)

GC și PCC mențin structuri care asigură influența lor continuă asupra întreprinderilor, în special a întreprinderilor deținute de stat (IDS). Statul (și, în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către IDS individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Acest lucru se realizează de obicei prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților (a se vedea și secțiunea 3.2.1.4), precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS (22). În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare (23).

22

23

| (75) | În special în sectorul oțelului, persistă un grad substanțial de proprietate a GC. În timp ce raportul nominal dintre numărul IDS și cel al întreprinderilor private se estimează că este aproape egal, din cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 cei mai mari producători de oțel din lume, patru sunt IDS (24). Totodată, în timp ce primii 10 producători au preluat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, GC a stabilit în același an obiectivul de a consolida până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de fier și oțel la aproximativ 10 întreprinderi de mari dimensiuni (25). Această intenție a fost reiterată de GC în aprilie 2019, când s-a anunțat lansarea unor orientări privind consolidarea industriei siderurgice (26). Această consolidare poate atrage după sine fuziuni forțate între societăți private profitabile și IDS neperformante (27). |
| --- | --- |

(75)

În special în sectorul oțelului, persistă un grad substanțial de proprietate a GC. În timp ce raportul nominal dintre numărul IDS și cel al întreprinderilor private se estimează că este aproape egal, din cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 cei mai mari producători de oțel din lume, patru sunt IDS (24). Totodată, în timp ce primii 10 producători au preluat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, GC a stabilit în același an obiectivul de a consolida până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de fier și oțel la aproximativ 10 întreprinderi de mari dimensiuni (25). Această intenție a fost reiterată de GC în aprilie 2019, când s-a anunțat lansarea unor orientări privind consolidarea industriei siderurgice (26). Această consolidare poate atrage după sine fuziuni forțate între societăți private profitabile și IDS neperformante (27).

24

25

26

27

| (76) | Având în vedere nivelul ridicat de intervenție guvernamentală în industria siderurgică și o pondere semnificativă a IDS în cadrul sectorului, chiar și producătorii de oțel privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul siderurgic fac, de asemenea, obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se arată la secțiunea 3.2.1.5 de mai jos. |
| --- | --- |

(76)

Având în vedere nivelul ridicat de intervenție guvernamentală în industria siderurgică și o pondere semnificativă a IDS în cadrul sectorului, chiar și producătorii de oțel privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul siderurgic fac, de asemenea, obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se arată la secțiunea 3.2.1.5 de mai jos.

| (77) | Deși producătorii de RO din China sunt, în cea mai mare parte, întreprinderi cu capital privat, controlul și intervențiile statului pe piața principalei materii prime a acestora, OLC, nu sunt excluse din cadrul general descris mai sus. |
| --- | --- |

(77)

Deși producătorii de RO din China sunt, în cea mai mare parte, întreprinderi cu capital privat, controlul și intervențiile statului pe piața principalei materii prime a acestora, OLC, nu sunt excluse din cadrul general descris mai sus.

| (78) | S-a stabilit că producătorii de RO verificați și-au achiziționat OLC de la IDS și de la furnizori privați. Cu toate acestea, conform constatărilor mai multor anchete antisubvenții privind produsele din oțel laminate la cald sau alte produse din oțel din China pentru a căror fabricare s-a folosit OLC ca materie primă, cea mai recentă dintre acestea fiind o anchetă privind oțelul cu acoperire organică (denumit în continuare „OAO”) (28), forma de proprietate a producătorului de OLC nu este relevantă pentru constatările privind distorsiunile. |
| --- | --- |

(78)

S-a stabilit că producătorii de RO verificați și-au achiziționat OLC de la IDS și de la furnizori privați. Cu toate acestea, conform constatărilor mai multor anchete antisubvenții privind produsele din oțel laminate la cald sau alte produse din oțel din China pentru a căror fabricare s-a folosit OLC ca materie primă, cea mai recentă dintre acestea fiind o anchetă privind oțelul cu acoperire organică (denumit în continuare „OAO”) (28), forma de proprietate a producătorului de OLC nu este relevantă pentru constatările privind distorsiunile.

28

| (79) | În cadrul anchetei privind OAO menționată mai sus, Comisia a stabilit că IDS care furnizau producătorilor de OAO oțel laminat la cald erau organisme publice în conformitate cu testul stabilit de Organul de apel al OMC, deoarece executau funcții guvernamentale și, astfel, exercitau autoritate guvernamentală. În plus, Comisia a stabilit că producătorii privați de OLC din China au primit mandatul și ordinul autorităților chineze pentru a furniza mărfuri în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iii) și (iv) din regulamentul de bază antisubvenții (29) și au acționat în același mod ca și IDS siderurgice. În cele din urmă, s-a stabilit că prețurile OLC în RPC au fost distorsionate. Aceasta a fost urmarea predominanței puternice a IDS pe piața OLC din China și a faptului că prețurile furnizorilor privați de OLC erau aliniate cu prețurile IDS. |
| --- | --- |

(79)

În cadrul anchetei privind OAO menționată mai sus, Comisia a stabilit că IDS care furnizau producătorilor de OAO oțel laminat la cald erau organisme publice în conformitate cu testul stabilit de Organul de apel al OMC, deoarece executau funcții guvernamentale și, astfel, exercitau autoritate guvernamentală. În plus, Comisia a stabilit că producătorii privați de OLC din China au primit mandatul și ordinul autorităților chineze pentru a furniza mărfuri în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (iii) și (iv) din regulamentul de bază antisubvenții (29) și au acționat în același mod ca și IDS siderurgice. În cele din urmă, s-a stabilit că prețurile OLC în RPC au fost distorsionate. Aceasta a fost urmarea predominanței puternice a IDS pe piața OLC din China și a faptului că prețurile furnizorilor privați de OLC erau aliniate cu prețurile IDS.

29

| (80) | Mai mult, majoritatea societăților producătoare de autovehicule sunt încă (parțial) deținute de stat. Producătorii străini de autovehicule au constituit societăți mixte cu IDS mai mari, deoarece participația străină la capital a fost restricționată în China începând din 1994 (30). |
| --- | --- |

(80)

Mai mult, majoritatea societăților producătoare de autovehicule sunt încă (parțial) deținute de stat. Producătorii străini de autovehicule au constituit societăți mixte cu IDS mai mari, deoarece participația străină la capital a fost restricționată în China începând din 1994 (30).

30

| (81) | Având în vedere elementele de mai sus, se concluzionează că piața de RO din RPC era deservită în mare măsură de întreprinderi care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul ori supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea GC. |
| --- | --- |

(81)

Având în vedere elementele de mai sus, se concluzionează că piața de RO din RPC era deservită în mare măsură de întreprinderi care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul ori supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea GC.

3.2.1.4.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

| (82) | Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (31), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, se înființează o organizație PCC în fiecare societate [cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (32)], iar societatea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intenția de a controla deciziile de afaceri din cadrul IDS, aceasta fiind o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (33). În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare pentru ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective (34). Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv pentru producătorii de RO și furnizorii de factori de producție ai acestora. |
| --- | --- |

(82)

Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (31), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, se înființează o organizație PCC în fiecare societate [cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (32)], iar societatea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intenția de a controla deciziile de afaceri din cadrul IDS, aceasta fiind o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (33). În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare pentru ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective (34). Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv pentru producătorii de RO și furnizorii de factori de producție ai acestora.

31

32

33

34

| (83) | În special în sectorul oțelului, astfel cum s-a arătat deja, mulți dintre principalii producători de oțel (inclusiv producători de OLC) sunt deținuți de stat. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod special în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020” (35) ca exemple ale realizărilor celei de a 12-a perioade de planificare de cinci ani (precum Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel etc.). Documentele publice ale producătorilor de OLC deținuți de stat subliniază uneori legătura cu GC. De exemplu, în Raportul semestrial din 2016, Baoshan Iron & Steel (sau Baosteel) a declarat că „[î]ntreprinderea s-a angajat să se alinieze la cel de al 13-lea plan cincinal regional și a ajuns la un consens generalizat cu administrațiile locale în ceea ce privește partajarea resurselor, conectarea sectoarelor economice urbane și construirea unui mediu ecologic” (36). În cadrul recentei anchete antisubvenție cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate („OLC”) originare din China (37), Comisia a stabilit că trei din cele patru grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion erau IDS. În toate cele trei grupuri, președintele Consiliului de administrație sau președintele îndeplinea și funcția de secretar al comitetului de partid al organizației PCC a grupului. |
| --- | --- |

(83)

În special în sectorul oțelului, astfel cum s-a arătat deja, mulți dintre principalii producători de oțel (inclusiv producători de OLC) sunt deținuți de stat. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod special în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020” (35) ca exemple ale realizărilor celei de a 12-a perioade de planificare de cinci ani (precum Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel etc.). Documentele publice ale producătorilor de OLC deținuți de stat subliniază uneori legătura cu GC. De exemplu, în Raportul semestrial din 2016, Baoshan Iron & Steel (sau Baosteel) a declarat că „[î]ntreprinderea s-a angajat să se alinieze la cel de al 13-lea plan cincinal regional și a ajuns la un consens generalizat cu administrațiile locale în ceea ce privește partajarea resurselor, conectarea sectoarelor economice urbane și construirea unui mediu ecologic” (36). În cadrul recentei anchete antisubvenție cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate („OLC”) originare din China (37), Comisia a stabilit că trei din cele patru grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion erau IDS. În toate cele trei grupuri, președintele Consiliului de administrație sau președintele îndeplinea și funcția de secretar al comitetului de partid al organizației PCC a grupului.

35

36

37

| (84) | Intervenția GC este prezentă și în industria autovehiculelor. De exemplu, Raportul anual pe 2018 al SAIC Motor, o IDS din sectorul autovehiculelor, afirma că „[g]rație promovării viguroase din partea autorităților statului și eforturilor neprecupețite ale întreprinderilor auto, China a cucerit poziția de cea mai mare piață auto globală bazată pe surse noi de energie, introducând noi tehnologii și noi modele, în plină expansiune și cu statut de lider la nivel mondial, cum ar fi vehiculele inteligente și conectate (VIC) și mobilitatea partajată, și preia locul de frunte în noua eră a industriei autovehiculelor la nivel mondial” (38). |
| --- | --- |

(84)

Intervenția GC este prezentă și în industria autovehiculelor. De exemplu, Raportul anual pe 2018 al SAIC Motor, o IDS din sectorul autovehiculelor, afirma că „[g]rație promovării viguroase din partea autorităților statului și eforturilor neprecupețite ale întreprinderilor auto, China a cucerit poziția de cea mai mare piață auto globală bazată pe surse noi de energie, introducând noi tehnologii și noi modele, în plină expansiune și cu statut de lider la nivel mondial, cum ar fi vehiculele inteligente și conectate (VIC) și mobilitatea partajată, și preia locul de frunte în noua eră a industriei autovehiculelor la nivel mondial” (38).

38

| (85) | Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și secțiunea 3.2.1.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței de RO (39). Astfel, prezența statului în societăți, inclusiv în IDS, din sectorul siderurgic, al autovehiculelor și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al mijloacelor de producție) permite autorităților chineze să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile. |
| --- | --- |

(85)

Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și secțiunea 3.2.1.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței de RO (39). Astfel, prezența statului în societăți, inclusiv în IDS, din sectorul siderurgic, al autovehiculelor și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al mijloacelor de producție) permite autorităților chineze să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile.

39

3.2.1.5.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

| (86) | Direcția economiei chineze este determinată în mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. La toate nivelurile de guvernare există planuri relevante care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (40). |
| --- | --- |

(86)

Direcția economiei chineze este determinată în mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. La toate nivelurile de guvernare există planuri relevante care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (40).

40

| (87) | Industria siderurgică, inclusiv producția de RO, este considerată de GC ca fiind o industrie esențială (41). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe industria oțelului, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020”. Acest plan arată că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii” (42). Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (43). |
| --- | --- |

(87)

Industria siderurgică, inclusiv producția de RO, este considerată de GC ca fiind o industrie esențială (41). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe industria oțelului, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru 2016-2020”. Acest plan arată că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii” (42). Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (43).

41

42

43

| (88) | Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (44) prevede sprijinirea întreprinderilor producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (45). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (46). |
| --- | --- |

(88)

Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (44) prevede sprijinirea întreprinderilor producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (45). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (46).

44

45

46

| (89) | „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (47) (denumit în continuare „catalogul”) enumeră sectoarele de producere a fierului și oțelului ca industrii încurajate. Aplicabilitatea catalogului a fost confirmată de recenta anchetă antisubvenții cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din RPC (48). |
| --- | --- |

(89)

„Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (47) (denumit în continuare „catalogul”) enumeră sectoarele de producere a fierului și oțelului ca industrii încurajate. Aplicabilitatea catalogului a fost confirmată de recenta anchetă antisubvenții cu privire la anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din RPC (48).

47

48

| (90) | În plus, GC ghidează dezvoltarea sectorului în conformitate cu o gamă largă de instrumente și directive de politică referitoare, printre altele, la: compoziția și restructurarea pieței, materii prime, investiții, eliminarea capacităților, gama de produse, relocare, modernizare etc. Prin intermediul acestor mijloace, dar și al altora, GC conduce și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului (inclusiv a producției de RO) (49). Problema actuală a supracapacității este, fără îndoială, cea mai clară ilustrare a implicațiilor politicilor GC și a distorsiunilor rezultate. |
| --- | --- |

(90)

În plus, GC ghidează dezvoltarea sectorului în conformitate cu o gamă largă de instrumente și directive de politică referitoare, printre altele, la: compoziția și restructurarea pieței, materii prime, investiții, eliminarea capacităților, gama de produse, relocare, modernizare etc. Prin intermediul acestor mijloace, dar și al altora, GC conduce și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului (inclusiv a producției de RO) (49). Problema actuală a supracapacității este, fără îndoială, cea mai clară ilustrare a implicațiilor politicilor GC și a distorsiunilor rezultate.

49

| (91) | În ceea ce privește industria autovehiculelor, Politica de dezvoltare a industriei autovehiculelor a prevăzut o restricționare a participației străine la capitalul societăților mixte din sectorul producției auto, care era încă în vigoare în perioada de anchetă. Prin urmare, și clienții producătorilor de RO au fost supuși unor măsuri discriminatorii care favorizează producătorii interni. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește industria autovehiculelor, Politica de dezvoltare a industriei autovehiculelor a prevăzut o restricționare a participației străine la capitalul societăților mixte din sectorul producției auto, care era încă în vigoare în perioada de anchetă. Prin urmare, și clienții producătorilor de RO au fost supuși unor măsuri discriminatorii care favorizează producătorii interni.

| (92) | În concluzie, GC a adoptat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de OLC ca principală materie primă utilizată pentru fabricarea produsului în cauză, precum și a RO, ca parte a sectorului siderurgic încurajat. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze normal. |
| --- | --- |

(92)

În concluzie, GC a adoptat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de OLC ca principală materie primă utilizată pentru fabricarea produsului în cauză, precum și a RO, ca parte a sectorului siderurgic încurajat. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze normal.

3.2.1.6.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa aplicării, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, societățile comerciale sau proprietatea

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa aplicării, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, societățile comerciale sau proprietatea

| (93) | În conformitate cu informațiile disponibile, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să fie determinat de faptul că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât RPC, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Numărul falimentelor rămâne în mod clar scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (50). |
| --- | --- |

(93)

În conformitate cu informațiile disponibile, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să fie determinat de faptul că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât RPC, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Numărul falimentelor rămâne în mod clar scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. În plus, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (50).

50

| (94) | În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (51). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea terenurilor se face exclusiv de către stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (52). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice la momentul alocării terenurilor (53). |
| --- | --- |

(94)

În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (51). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea terenurilor se face exclusiv de către stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de utilizare a terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (52). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice la momentul alocării terenurilor (53).

51

52

53

| (95) | La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii de RO se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația privind falimentul, societățile comerciale și proprietatea. Acest lucru are ca efect faptul că și aceste societăți sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Prezenta anchetă nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. Ca atare, Comisia a concluzionat în mod preliminar că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, ceea ce conduce la distorsiuni atunci când sunt menținute întreprinderi insolvente pe linia de plutire și în ceea ce privește alocarea de terenuri în RPC. Aceste considerente, pe baza elementelor de probă disponibile, par a fi pe deplin aplicabile și în sectorul siderurgic și, în special, în ceea ce privește OLC (ca principal factor de producție utilizat la fabricarea produsului în cauză), precum și în ceea ce privește RO ca parte a sectorului siderurgic. În special, Comisia a stabilit că producătorii de OLC (54) au beneficiat de acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. |
| --- | --- |

(95)

La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii de RO se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația privind falimentul, societățile comerciale și proprietatea. Acest lucru are ca efect faptul că și aceste societăți sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Prezenta anchetă nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. Ca atare, Comisia a concluzionat în mod preliminar că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, ceea ce conduce la distorsiuni atunci când sunt menținute întreprinderi insolvente pe linia de plutire și în ceea ce privește alocarea de terenuri în RPC. Aceste considerente, pe baza elementelor de probă disponibile, par a fi pe deplin aplicabile și în sectorul siderurgic și, în special, în ceea ce privește OLC (ca principal factor de producție utilizat la fabricarea produsului în cauză), precum și în ceea ce privește RO ca parte a sectorului siderurgic. În special, Comisia a stabilit că producătorii de OLC (54) au beneficiat de acordarea drepturilor de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

54

| (96) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul siderurgic, inclusiv în ceea ce privește produsul în cauză. |
| --- | --- |

(96)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există o aplicare discriminatorie sau o aplicare inadecvată a legislației în materie de faliment și proprietate în sectorul siderurgic, inclusiv în ceea ce privește produsul în cauză.

3.2.1.7.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

| (97) | Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții esențiale ale Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (55). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este totuși independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (56). În plus, mobilitatea forței de muncă din China este restricționată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. În consecință, lucrătorii care nu sunt înregistrați ca rezidenți se găsesc adesea într-o situație de muncă vulnerabilă și primesc venituri mai mici decât cei înregistrați ca rezidenți (57). Aceste constatări indică o distorsionare a costurilor salariale în RPC. |
| --- | --- |

(97)

Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. RPC nu a ratificat o serie de convenții esențiale ale Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (55). Conform legislației naționale, este activă o singură organizație sindicală. Această organizație nu este totuși independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (56). În plus, mobilitatea forței de muncă din China este restricționată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. În consecință, lucrătorii care nu sunt înregistrați ca rezidenți se găsesc adesea într-o situație de muncă vulnerabilă și primesc venituri mai mici decât cei înregistrați ca rezidenți (57). Aceste constatări indică o distorsionare a costurilor salariale în RPC.

55

56

57

| (98) | Nu a fost prezentat niciun element de probă care să arate că sectorul siderurgic, inclusiv producătorii de RO și de OLC, nu ar fi supuși sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Prin urmare, părțile sistemului siderurgic legate de fabricarea RO și a OLC sunt afectate de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului în cauză sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (la accesul la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC). |
| --- | --- |

(98)

Nu a fost prezentat niciun element de probă care să arate că sectorul siderurgic, inclusiv producătorii de RO și de OLC, nu ar fi supuși sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Prin urmare, părțile sistemului siderurgic legate de fabricarea RO și a OLC sunt afectate de distorsiunile costurilor salariale atât direct (la fabricarea produsului în cauză sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (la accesul la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC).

3.2.1.8.   Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

| (99) | Accesul la capital al actorilor corporativi din RPC este afectat de diverse distorsiuni. |
| --- | --- |

(99)

Accesul la capital al actorilor corporativi din RPC este afectat de diverse distorsiuni.

| (100) | În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (58), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (59) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (60). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (61). |
| --- | --- |

(100)

În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (58), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân conectate la stat nu numai prin statutul proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (59) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. În acest sens, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (60). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (61).

58

59

60

61

| (101) | Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor în materie de apărare comercială, sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice. |
| --- | --- |

(101)

Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de dovezi, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor în materie de apărare comercială, sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice.

| (102) | În plus, ratingurile obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru GC și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod clar că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (62). |
| --- | --- |

(102)

În plus, ratingurile obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru GC și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod clar că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (62).

62

| (103) | Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (63). Aceasta are drept rezultat o preferință de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață. |
| --- | --- |

(103)

Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (63). Aceasta are drept rezultat o preferință de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale cheie, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață.

63

| (104) | În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital cu un randament tot mai redus al investițiilor. Acest lucru este ilustrat de recenta creștere a nivelului de îndatorare al întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a rentabilității, ceea ce sugerează că mecanismele care acționează în sistemul bancar nu țin seama de răspunsurile comerciale normale. |
| --- | --- |

(104)

În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital cu un randament tot mai redus al investițiilor. Acest lucru este ilustrat de recenta creștere a nivelului de îndatorare al întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a rentabilității, ceea ce sugerează că mecanismele care acționează în sistemul bancar nu țin seama de răspunsurile comerciale normale.

| (105) | În al treilea rând, deși liberalizarea ratei nominale a dobânzii a fost realizată în octombrie 2015, semnalele la nivel de prețuri nu sunt încă rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor la sau sub rata de referință reprezintă încă 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, având în vedere că această cotă a crescut semnificativ din 2015 în ciuda înrăutățirii condițiilor economice. Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri reduse au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului. |
| --- | --- |

(105)

În al treilea rând, deși liberalizarea ratei nominale a dobânzii a fost realizată în octombrie 2015, semnalele la nivel de prețuri nu sunt încă rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de distorsiunile induse de guvern. Într-adevăr, cota împrumuturilor la sau sub rata de referință reprezintă încă 45 % din totalul împrumuturilor, iar recurgerea la credite specifice pare să se fi intensificat, având în vedere că această cotă a crescut semnificativ din 2015 în ciuda înrăutățirii condițiilor economice. Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri reduse au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului.

| (106) | Creșterea generală a creditării în RPC indică o scădere a eficienței alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Ca urmare, creditele neperformante au crescut rapid în ultimii ani. Confruntat cu o situație de creștere a riscului legat de rambursarea datoriilor, GC a optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele nerecuperabile au fost abordate prin măsuri de reînnoire a datoriilor, creându-se așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea proprietății asupra datoriei (de exemplu, prin fuziuni sau conversii ale creanțelor în acțiuni), fără a se elimina însă neapărat problema generală a datoriei și fără să se abordeze cauzele fundamentale ale acesteia. |
| --- | --- |

(106)

Creșterea generală a creditării în RPC indică o scădere a eficienței alocării capitalului, fără niciun semn de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Ca urmare, creditele neperformante au crescut rapid în ultimii ani. Confruntat cu o situație de creștere a riscului legat de rambursarea datoriilor, GC a optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele nerecuperabile au fost abordate prin măsuri de reînnoire a datoriilor, creându-se așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea proprietății asupra datoriei (de exemplu, prin fuziuni sau conversii ale creanțelor în acțiuni), fără a se elimina însă neapărat problema generală a datoriei și fără să se abordeze cauzele fundamentale ale acesteia.

| (107) | În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al RPC este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital. |
| --- | --- |

(107)

În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al RPC este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital.

| (108) | Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul siderurgic, inclusiv producția de RO și de OLC, ar fi scutite de intervenția statului în sistemul financiar descrisă mai sus. Comisia a stabilit, de asemenea, că materia primă OLC (64) a beneficiat de împrumuturi preferențiale echivalente unor subvenții. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile. |
| --- | --- |

(108)

Nu s-au prezentat dovezi care să ateste că sectorul siderurgic, inclusiv producția de RO și de OLC, ar fi scutite de intervenția statului în sistemul financiar descrisă mai sus. Comisia a stabilit, de asemenea, că materia primă OLC (64) a beneficiat de împrumuturi preferențiale echivalente unor subvenții. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

64

3.2.1.9.   Natura sistemică a distorsiunilor descrise

Natura sistemică a distorsiunilor descrise

| (109) | Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport erau caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise mai sus în secțiunile 3.2.1.1-3.2.1.5, precum și în partea A a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați în secțiunile 3.2.1.6-3.2.1.8 de mai sus și în partea B a raportului. |
| --- | --- |

(109)

Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport erau caracteristice pentru economia chineză. Dovezile disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise mai sus în secțiunile 3.2.1.1-3.2.1.5, precum și în partea A a raportului, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați în secțiunile 3.2.1.6-3.2.1.8 de mai sus și în partea B a raportului.

| (110) | Comisia reamintește că, pentru a produce RO, este necesară o gamă largă de factori de producție. Conform elementelor de probă din dosar, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion achiziționau din RPC toți factorii de producție necesari. Atunci când producătorii de RO cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele. |
| --- | --- |

(110)

Comisia reamintește că, pentru a produce RO, este necesară o gamă largă de factori de producție. Conform elementelor de probă din dosar, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion achiziționau din RPC toți factorii de producție necesari. Atunci când producătorii de RO cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, aceștia fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

| (111) | În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale RO pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același lucru este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(111)

În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale RO pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același lucru este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici autoritățile chineze, nici producătorii-exportatori nu au prezentat dovezi sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.

3.2.1.10.   Concluzie

Concluzie

| (112) | Analiza prezentată la secțiunile 3.2.1.2-3.2.1.9, care include o examinare a tuturor elementelor de probă disponibile referitoare la intervenția RPC în economia sa în general, precum și în sectorul siderurgic și în industria autovehiculelor, a arătat că prețurile sau costurile produsului în cauză, incluzând costul materiilor prime, al energiei și al forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau posibil al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea autorităților chineze, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. |
| --- | --- |

(112)

Analiza prezentată la secțiunile 3.2.1.2-3.2.1.9, care include o examinare a tuturor elementelor de probă disponibile referitoare la intervenția RPC în economia sa în general, precum și în sectorul siderurgic și în industria autovehiculelor, a arătat că prețurile sau costurile produsului în cauză, incluzând costul materiilor prime, al energiei și al forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau posibil al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea autorităților chineze, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz.

| (113) | În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, astfel cum se descrie în secțiunea următoare. |
| --- | --- |

(113)

În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, astfel cum se descrie în secțiunea următoare.

3.2.2.   Țara reprezentativă

Țara reprezentativă

3.2.2.1.   Observații generale

Observații generale

| (114) | Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii:






  — | un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (65); |
| --- | --- | --- |

(114)

Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii:

—

un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut similar cu RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (65);

65

| — | fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (66); |
| --- | --- |

—

fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (66);

66

| — | disponibilitatea datelor publice relevante în țara respectivă; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea datelor publice relevante în țara respectivă;

| — | în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului. |
| --- | --- |

—

în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

| (115) | Astfel cum se explică în considerentele 29-31, Comisia a publicat două note pentru dosar cu privire la sursele utilizate pentru determinarea valorii normale. |
| --- | --- |

(115)

Astfel cum se explică în considerentele 29-31, Comisia a publicat două note pentru dosar cu privire la sursele utilizate pentru determinarea valorii normale.

3.2.2.2.   Un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC

Un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC

| (116) | În nota din 6 martie 2019, Comisia a identificat următoarele nouă țări: Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia, care sunt considerate de Banca Mondială ca fiind țări cu un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC, adică toate sunt clasificate drept țări cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut (denumit în continuare „VNB”). |
| --- | --- |

(116)

În nota din 6 martie 2019, Comisia a identificat următoarele nouă țări: Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia, care sunt considerate de Banca Mondială ca fiind țări cu un nivel de dezvoltare economică similar cu al RPC, adică toate sunt clasificate drept țări cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut (denumit în continuare „VNB”).

| (117) | În observațiile sale prezentate la 11 martie 2019, reclamantul a susținut că Mexic nu trebuie să fie selectat ca țară reprezentativă, întrucât producătorii mexicani aprovizionau exclusiv zona Acordului Nord-American de Liber-Schimb. Cu toate acestea, reclamantul nu a furnizat dovezi cu privire la modul în care destinația produselor fabricate ar trebui să fie relevantă pentru selectarea țării reprezentative și cu privire la efectele pe care le-ar avea acest fapt asupra reprezentativității factorilor de producție relevanți. În consecință, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(117)

În observațiile sale prezentate la 11 martie 2019, reclamantul a susținut că Mexic nu trebuie să fie selectat ca țară reprezentativă, întrucât producătorii mexicani aprovizionau exclusiv zona Acordului Nord-American de Liber-Schimb. Cu toate acestea, reclamantul nu a furnizat dovezi cu privire la modul în care destinația produselor fabricate ar trebui să fie relevantă pentru selectarea țării reprezentative și cu privire la efectele pe care le-ar avea acest fapt asupra reprezentativității factorilor de producție relevanți. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

| (118) | În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a menționat că Argentina a fost clasificată ca o țară cu venituri superioare pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a concluzionat că numai opt dintre țările cu venituri medii-superioare identificate inițial puteau fi luate în considerare pentru selectarea țării reprezentative. |
| --- | --- |

(118)

În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a menționat că Argentina a fost clasificată ca o țară cu venituri superioare pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a concluzionat că numai opt dintre țările cu venituri medii-superioare identificate inițial puteau fi luate în considerare pentru selectarea țării reprezentative.

| (119) | Nu au fost primite alte observații cu privire la nivelul de dezvoltare economică în urma notei din 16 aprilie 2019. |
| --- | --- |

(119)

Nu au fost primite alte observații cu privire la nivelul de dezvoltare economică în urma notei din 16 aprilie 2019.

3.2.2.3.   Fabricarea produsului care face obiectul anchetei în țara reprezentativă și disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

Fabricarea produsului care face obiectul anchetei în țara reprezentativă și disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

| (120) | În nota din 6 martie 2019, Comisia a precizat că fabricarea produsului în cauză este cunoscută ca având loc în Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia. |
| --- | --- |

(120)

În nota din 6 martie 2019, Comisia a precizat că fabricarea produsului în cauză este cunoscută ca având loc în Argentina, Brazilia, Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia, Africa de Sud, Thailanda și Turcia.

| (121) | De asemenea, Comisia a constatat că nu există date financiare publice cu privire la producătorul de RO din Argentina. În observațiile sale prezentate la 11 martie 2019, reclamantul a confirmat că producătorul din Argentina nu mai era activ. Din acest motiv, precum și pentru motivul explicat în considerentul 118, Comisia nu a considerat Argentina ca o posibilă țară reprezentativă. |
| --- | --- |

(121)

De asemenea, Comisia a constatat că nu există date financiare publice cu privire la producătorul de RO din Argentina. În observațiile sale prezentate la 11 martie 2019, reclamantul a confirmat că producătorul din Argentina nu mai era activ. Din acest motiv, precum și pentru motivul explicat în considerentul 118, Comisia nu a considerat Argentina ca o posibilă țară reprezentativă.

| (122) | În plus, Comisia a menționat că datele financiare relevante pentru perioada de anchetă nu au fost disponibile pentru niciun producător din țările luate în considerare la data publicării notei din 6 martie 2019. |
| --- | --- |

(122)

În plus, Comisia a menționat că datele financiare relevante pentru perioada de anchetă nu au fost disponibile pentru niciun producător din țările luate în considerare la data publicării notei din 6 martie 2019.

| (123) | În observațiile sale prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a susținut că India ar trebui să fie selectată ca țară reprezentativă. Potrivit acestei societăți, în India existau cel puțin doi producători ai tipului de produs specific fabricat de acest producător-exportator. Societatea în cauză a susținut, de asemenea, că venitul național brut (VNB), utilizat de Banca Mondială pentru clasificarea țărilor, nu este un indicator adecvat pentru a evalua nivelul de dezvoltare economică al unei țări, întrucât VNB pe cap de locuitor nu descrie în mod adecvat nivelul de dezvoltare al unei țări și nici nu cuantifică în mod adecvat bunăstarea populației. Societatea a susținut că ar trebui să se utilizeze, în schimb, PIB. |
| --- | --- |

(123)

În observațiile sale prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a susținut că India ar trebui să fie selectată ca țară reprezentativă. Potrivit acestei societăți, în India existau cel puțin doi producători ai tipului de produs specific fabricat de acest producător-exportator. Societatea în cauză a susținut, de asemenea, că venitul național brut (VNB), utilizat de Banca Mondială pentru clasificarea țărilor, nu este un indicator adecvat pentru a evalua nivelul de dezvoltare economică al unei țări, întrucât VNB pe cap de locuitor nu descrie în mod adecvat nivelul de dezvoltare al unei țări și nici nu cuantifică în mod adecvat bunăstarea populației. Societatea a susținut că ar trebui să se utilizeze, în schimb, PIB.

| (124) | În acest sens, Comisia a observat că regulamentul de bază a stabilit că țara reprezentativă ar trebui să aibă un nivel de dezvoltare similar cu al țării exportatoare. Cu toate acestea, regulamentul respectiv nu conținea nicio cerință suplimentară privind selectarea țării reprezentative adecvate. Comisia a decis că sursa adecvată pentru aceste informații este baza de date a Băncii Mondiale. Această bază de date a permis Comisiei să dispună de un număr suficient de posibile țări reprezentative adecvate, cu un nivel similar de dezvoltare, pentru a alege cea mai potrivită sursă de costuri și prețuri nedistorsionate. În plus, acesta este un clasament bazat pe un criteriu obiectiv și utilizat în mod consecvent în toate cazurile în care determinarea valorii normale se bazează pe dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, ceea ce asigură uniformitatea și egalitatea de tratament pe parcursul diferitelor proceduri. VNB este utilizat de Banca Mondială la clasificarea economiilor în grupe de venituri, deoarece urmărește metodologia politicii operaționale de creditare a Băncii Mondiale. Întrucât recunoaște toate veniturile care intră într-o economie națională, indiferent de originea acestora, VNB reflectă în mod adecvat activitatea economică totală dintr-o țară. |
| --- | --- |

(124)

În acest sens, Comisia a observat că regulamentul de bază a stabilit că țara reprezentativă ar trebui să aibă un nivel de dezvoltare similar cu al țării exportatoare. Cu toate acestea, regulamentul respectiv nu conținea nicio cerință suplimentară privind selectarea țării reprezentative adecvate. Comisia a decis că sursa adecvată pentru aceste informații este baza de date a Băncii Mondiale. Această bază de date a permis Comisiei să dispună de un număr suficient de posibile țări reprezentative adecvate, cu un nivel similar de dezvoltare, pentru a alege cea mai potrivită sursă de costuri și prețuri nedistorsionate. În plus, acesta este un clasament bazat pe un criteriu obiectiv și utilizat în mod consecvent în toate cazurile în care determinarea valorii normale se bazează pe dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, ceea ce asigură uniformitatea și egalitatea de tratament pe parcursul diferitelor proceduri. VNB este utilizat de Banca Mondială la clasificarea economiilor în grupe de venituri, deoarece urmărește metodologia politicii operaționale de creditare a Băncii Mondiale. Întrucât recunoaște toate veniturile care intră într-o economie națională, indiferent de originea acestora, VNB reflectă în mod adecvat activitatea economică totală dintr-o țară.

| (125) | În același timp, Comisia a remarcat faptul că India a fost inclusă în lista țărilor cu „venituri mici și medii” din clasamentul Băncii Mondiale și, prin urmare, nu se află la un nivel similar de dezvoltare cu China. Drept urmare, India nu putea fi considerată o țară reprezentativă adecvată pentru China. În consecință, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(125)

În același timp, Comisia a remarcat faptul că India a fost inclusă în lista țărilor cu „venituri mici și medii” din clasamentul Băncii Mondiale și, prin urmare, nu se află la un nivel similar de dezvoltare cu China. Drept urmare, India nu putea fi considerată o țară reprezentativă adecvată pentru China. În consecință, Comisia a respins această afirmație.

| (126) | În observațiile cu privire la nota din 6 martie 2019, EUWA și un producător-exportator au prezentat mai multe argumente cu privire la existența fabricării produsului care face obiectul anchetei în unele dintre țările luate în considerare, la disponibilitatea unor date financiare care ar putea fi suficient de relevante pentru țările luate în considerare în cazul conturilor anuale consolidate ale grupurilor internaționale și la disponibilitatea datelor financiare pentru perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(126)

În observațiile cu privire la nota din 6 martie 2019, EUWA și un producător-exportator au prezentat mai multe argumente cu privire la existența fabricării produsului care face obiectul anchetei în unele dintre țările luate în considerare, la disponibilitatea unor date financiare care ar putea fi suficient de relevante pentru țările luate în considerare în cazul conturilor anuale consolidate ale grupurilor internaționale și la disponibilitatea datelor financiare pentru perioada de anchetă.

| (127) | Comisia a examinat aceste afirmații și, în nota din 16 aprilie, a concluzionat că Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia și Thailanda nu mai puteau fi luate în considerare în vederea selectării unei țări reprezentative, deoarece nu existau date financiare despre producătorii din Columbia, Malaysia, Rusia și Thailanda pentru perioada de anchetă. În plus, datele financiare consolidate disponibile pentru producătorul din Mexic au vizat un grup de societăți având sediul și desfășurând activități în diverse țări, în timp ce contribuția producției și a vânzărilor din Mexic la rezultatele financiare nu a putut fi identificată. De asemenea, Comisia a constatat preliminar că unul dintre producătorii brazilieni producea doar roți din aluminiu și, prin urmare, nu putea fi luat în considerare pentru calculul costurilor de vânzare și al cheltuielilor generale și administrative („costurile VAG”) și pentru calculul profitului. |
| --- | --- |

(127)

Comisia a examinat aceste afirmații și, în nota din 16 aprilie, a concluzionat că Columbia, Malaysia, Mexic, Rusia și Thailanda nu mai puteau fi luate în considerare în vederea selectării unei țări reprezentative, deoarece nu existau date financiare despre producătorii din Columbia, Malaysia, Rusia și Thailanda pentru perioada de anchetă. În plus, datele financiare consolidate disponibile pentru producătorul din Mexic au vizat un grup de societăți având sediul și desfășurând activități în diverse țări, în timp ce contribuția producției și a vânzărilor din Mexic la rezultatele financiare nu a putut fi identificată. De asemenea, Comisia a constatat preliminar că unul dintre producătorii brazilieni producea doar roți din aluminiu și, prin urmare, nu putea fi luat în considerare pentru calculul costurilor de vânzare și al cheltuielilor generale și administrative („costurile VAG”) și pentru calculul profitului.

| (128) | În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a menționat că datele financiare pentru perioada de anchetă erau disponibile pentru un grup internațional care desfășoară activități în Brazilia și în Turcia (pe lângă alte țări). Raportul anual respectiv conținea informații despre rezultatele consolidate ale grupului, dar și informații detaliate cu privire la rezultatele individuale ale societății-mamă cu sediul în Brazilia, care era, de asemenea, producătoare de roți din oțel, și informații mai puțin detaliate despre rezultatele celor două filiale ale acesteia care desfășoară activități în Turcia. Informațiile referitoare la filialele din Turcia s-au limitat la veniturile nete din vânzări, costurile vânzărilor, cheltuielile de funcționare, impozitul pe venit și profitul. Prin urmare, informațiile nu au permis evaluarea relevanței costurilor incluse în categoria cheltuielilor de funcționare. |
| --- | --- |

(128)

În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a menționat că datele financiare pentru perioada de anchetă erau disponibile pentru un grup internațional care desfășoară activități în Brazilia și în Turcia (pe lângă alte țări). Raportul anual respectiv conținea informații despre rezultatele consolidate ale grupului, dar și informații detaliate cu privire la rezultatele individuale ale societății-mamă cu sediul în Brazilia, care era, de asemenea, producătoare de roți din oțel, și informații mai puțin detaliate despre rezultatele celor două filiale ale acesteia care desfășoară activități în Turcia. Informațiile referitoare la filialele din Turcia s-au limitat la veniturile nete din vânzări, costurile vânzărilor, cheltuielile de funcționare, impozitul pe venit și profitul. Prin urmare, informațiile nu au permis evaluarea relevanței costurilor incluse în categoria cheltuielilor de funcționare.

| (129) | În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a constatat, de asemenea, că există așteptări rezonabile ca producătorul din Africa de Sud să își publice raportul anual pentru perioada de anchetă în timp util pentru a fi utilizat în vederea calculului. Deși producătorul din Africa de Sud aparținea unui grup internațional, Comisia putea accepta, eventual, datele financiare consolidate ca fiind relevante pentru producătorul din Africa de Sud, întrucât ponderea cifrei de afaceri generate în Africa de Sud din cifra totală de afaceri a grupului nu era neglijabilă. |
| --- | --- |

(129)

În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a constatat, de asemenea, că există așteptări rezonabile ca producătorul din Africa de Sud să își publice raportul anual pentru perioada de anchetă în timp util pentru a fi utilizat în vederea calculului. Deși producătorul din Africa de Sud aparținea unui grup internațional, Comisia putea accepta, eventual, datele financiare consolidate ca fiind relevante pentru producătorul din Africa de Sud, întrucât ponderea cifrei de afaceri generate în Africa de Sud din cifra totală de afaceri a grupului nu era neglijabilă.

| (130) | În pofida celor de mai sus, datele disponibile pentru producătorul brazilian la care se face referire în considerentul 128 au fost considerate cele mai complete date în scopul determinării costurilor VAG și a profitului reprezentative. |
| --- | --- |

(130)

În pofida celor de mai sus, datele disponibile pentru producătorul brazilian la care se face referire în considerentul 128 au fost considerate cele mai complete date în scopul determinării costurilor VAG și a profitului reprezentative.

| (131) | În observațiile sale privind nota din 16 aprilie 2019, reclamantul și-a reiterat preferința pentru Turcia ca țară reprezentativă; cu toate acestea, nu s-a opus concluziei Comisiei potrivit căreia Brazilia ar putea fi utilizată ca țară reprezentativă. |
| --- | --- |

(131)

În observațiile sale privind nota din 16 aprilie 2019, reclamantul și-a reiterat preferința pentru Turcia ca țară reprezentativă; cu toate acestea, nu s-a opus concluziei Comisiei potrivit căreia Brazilia ar putea fi utilizată ca țară reprezentativă.

| (132) | În consecință, Comisia a concluzionat că Brazilia este o țară reprezentativă adecvată în ceea ce privește fabricarea produsului care face obiectul anchetei și disponibilitatea și calitatea datelor financiare aferente perioadei de anchetă, astfel cum se explică în considerentul 128. |
| --- | --- |

(132)

În consecință, Comisia a concluzionat că Brazilia este o țară reprezentativă adecvată în ceea ce privește fabricarea produsului care face obiectul anchetei și disponibilitatea și calitatea datelor financiare aferente perioadei de anchetă, astfel cum se explică în considerentul 128.

| (133) | În urma vizitelor de verificare efectuate la producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion, cu ocazia cărora Comisia a stabilit o listă definitivă a materiilor prime și a codurilor SA sau tarifare corespunzătoare, s-a putut confirma faptul că Brazilia a furnizat cel mai complet set de date pentru stabilirea prețurilor și a valorilor de referință nedistorsionate necesare pentru construirea valorii normale. |
| --- | --- |

(133)

În urma vizitelor de verificare efectuate la producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion, cu ocazia cărora Comisia a stabilit o listă definitivă a materiilor prime și a codurilor SA sau tarifare corespunzătoare, s-a putut confirma faptul că Brazilia a furnizat cel mai complet set de date pentru stabilirea prețurilor și a valorilor de referință nedistorsionate necesare pentru construirea valorii normale.

3.2.2.4.   Nivelul de protecție socială și a mediului

Nivelul de protecție socială și a mediului

| (134) | După ce a stabilit că Brazilia este cea mai adecvată ca țară reprezentativă, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță ultima teză din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(134)

După ce a stabilit că Brazilia este cea mai adecvată ca țară reprezentativă, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță ultima teză din regulamentul de bază.

3.2.2.5.   Concluzie

Concluzie

| (135) | Având în vedere analiza de mai sus, Brazilia a îndeplinit toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a fi considerată drept țară reprezentativă adecvată. În mod concret, Brazilia deține o producție substanțială a produsului care face obiectul anchetei și un set complet de date disponibile privind factorii de producție, costurile VAG și profitul pe parcursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(135)

Având în vedere analiza de mai sus, Brazilia a îndeplinit toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a fi considerată drept țară reprezentativă adecvată. În mod concret, Brazilia deține o producție substanțială a produsului care face obiectul anchetei și un set complet de date disponibile privind factorii de producție, costurile VAG și profitul pe parcursul perioadei de anchetă.

3.2.3.   Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

| (136) | În nota din 6 martie 2019, Comisia a precizat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas (denumit în continuare „GTA”) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, statisticile Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”) și statisticile naționale pentru a stabili costul nedistorsionat al forței de muncă, precum și alte surse, în funcție de țara reprezentativă selectată, pentru a stabili costurile nedistorsionate ale energiei (cum ar fi energia electrică, gazele naturale și apa). |
| --- | --- |

(136)

În nota din 6 martie 2019, Comisia a precizat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza Global Trade Atlas (denumit în continuare „GTA”) pentru a stabili costul nedistorsionat al majorității factorilor de producție, statisticile Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”) și statisticile naționale pentru a stabili costul nedistorsionat al forței de muncă, precum și alte surse, în funcție de țara reprezentativă selectată, pentru a stabili costurile nedistorsionate ale energiei (cum ar fi energia electrică, gazele naturale și apa).

| (137) | În observațiile prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a susținut că Brazilia nu ar trebui să fie considerată o țară reprezentativă adecvată, din cauza restricțiilor la export aplicabile în Brazilia pentru produsele plate laminate, raportate în Inventarul OCDE privind restricțiile la exportul de materii prime industriale (67), care ar putea influența nu numai prețul intern, ci și prețul de import al acestor factori de producție. În acest sens, producătorul-exportator a observat în special că oțelul laminat la cald este principala materie primă, reprezentând 40-60 % din costul total de producție. |
| --- | --- |

(137)

În observațiile prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a susținut că Brazilia nu ar trebui să fie considerată o țară reprezentativă adecvată, din cauza restricțiilor la export aplicabile în Brazilia pentru produsele plate laminate, raportate în Inventarul OCDE privind restricțiile la exportul de materii prime industriale (67), care ar putea influența nu numai prețul intern, ci și prețul de import al acestor factori de producție. În acest sens, producătorul-exportator a observat în special că oțelul laminat la cald este principala materie primă, reprezentând 40-60 % din costul total de producție.

67

| (138) | Comisia a examinat existența restricțiilor la export în Brazilia, iar în nota din 16 aprilie 2019 a confirmat faptul că exporturile anumitor produse plate din oțel fac obiectul autorizării exportului în temeiul Legii nr. 9.112 din 10 octombrie 1995 (68) privind exporturile de mărfuri sensibile și serviciile conexe. În această etapă, Comisia a observat că producătorii-exportatori incluși în eșantion nu utilizau în procesele lor de fabricație produse laminate plate care se încadrează la codurile SA care făceau obiectul restricțiilor la export în Brazilia. |
| --- | --- |

(138)

Comisia a examinat existența restricțiilor la export în Brazilia, iar în nota din 16 aprilie 2019 a confirmat faptul că exporturile anumitor produse plate din oțel fac obiectul autorizării exportului în temeiul Legii nr. 9.112 din 10 octombrie 1995 (68) privind exporturile de mărfuri sensibile și serviciile conexe. În această etapă, Comisia a observat că producătorii-exportatori incluși în eșantion nu utilizau în procesele lor de fabricație produse laminate plate care se încadrează la codurile SA care făceau obiectul restricțiilor la export în Brazilia.

68

| (139) | Ca urmare a vizitelor de verificare, Comisia a constatat totuși că produsele laminate plate care se încadrează la unul dintre codurile SA care fac obiectul restricției la export menționate în considerentul 138, și anume la subpoziția SA 7228 70 („profile”), erau într-adevăr utilizate de singurul producător-exportator examinat în procesul de fabricare a produsului în cauză. |
| --- | --- |

(139)

Ca urmare a vizitelor de verificare, Comisia a constatat totuși că produsele laminate plate care se încadrează la unul dintre codurile SA care fac obiectul restricției la export menționate în considerentul 138, și anume la subpoziția SA 7228 70 („profile”), erau într-adevăr utilizate de singurul producător-exportator examinat în procesul de fabricare a produsului în cauză.

| (140) | Prin urmare, Comisia a decis să înlocuiască costurile distorsionate ale acestui factor de producție particular cu o valoare de referință internațională în locul unui preț de import în Brazilia. Această valoare de referință este explicată mai jos, în considerentul 158. |
| --- | --- |

(140)

Prin urmare, Comisia a decis să înlocuiască costurile distorsionate ale acestui factor de producție particular cu o valoare de referință internațională în locul unui preț de import în Brazilia. Această valoare de referință este explicată mai jos, în considerentul 158.

| (141) | În observațiile prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a afirmat că articolele consumabile nu trebuie să fie incluse printre factorii de producție în scopul aplicării articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază se referă la materii prime și energie și nu include articole consumabile. |
| --- | --- |

(141)

În observațiile prezentate la 18 martie 2019, un producător-exportator a afirmat că articolele consumabile nu trebuie să fie incluse printre factorii de producție în scopul aplicării articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază se referă la materii prime și energie și nu include articole consumabile.

| (142) | În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a susținut că articolele consumabile sunt incluse în domeniul de aplicare al articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât această dispoziție privește totalitatea costurilor de producție și de vânzare necesare pentru calculul valorii normale, fără nicio excludere. În schimb, articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază clarifică conceptul de „distorsiuni semnificative” care declanșează aplicarea dispozițiilor privind determinarea valorii normale cuprinse la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, dar menționează prețurile și costurile raportate (inclusiv, dar fără a se limita la acestea, materiile prime și energia) în acest context diferit. Prin urmare, Comisia a considerat că toate costurile de producție și de vânzare, inclusiv ale articolelor consumabile, și indiferent de ponderea acestora în costul total de producție, trebuie raportate de către producătorii-exportatori și trebuiau să fie luate în considerare pentru calcularea valorii normale. În consecință, Comisia a respins această afirmație. |
| --- | --- |

(142)

În nota din 16 aprilie 2019, Comisia a susținut că articolele consumabile sunt incluse în domeniul de aplicare al articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât această dispoziție privește totalitatea costurilor de producție și de vânzare necesare pentru calculul valorii normale, fără nicio excludere. În schimb, articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază clarifică conceptul de „distorsiuni semnificative” care declanșează aplicarea dispozițiilor privind determinarea valorii normale cuprinse la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, dar menționează prețurile și costurile raportate (inclusiv, dar fără a se limita la acestea, materiile prime și energia) în acest context diferit. Prin urmare, Comisia a considerat că toate costurile de producție și de vânzare, inclusiv ale articolelor consumabile, și indiferent de ponderea acestora în costul total de producție, trebuie raportate de către producătorii-exportatori și trebuiau să fie luate în considerare pentru calcularea valorii normale. În consecință, Comisia a respins această afirmație.

| (143) | În nota din 16 aprilie 2019, pe baza deciziei de a utiliza Brazilia ca țară reprezentativă, Comisia a informat părțile interesate că va folosi GTA pentru a stabili costurile nedistorsionate ale factorilor de producție, statisticile OIM și alte surse publice (69) pentru a stabili costurile nedistorsionate ale forței de muncă și tarifele percepute de furnizorii brazilieni selectați de energie electrică, gaze naturale și apă pentru a stabili costurile nedistorsionate ale acestor tipuri de energie. |
| --- | --- |

(143)

În nota din 16 aprilie 2019, pe baza deciziei de a utiliza Brazilia ca țară reprezentativă, Comisia a informat părțile interesate că va folosi GTA pentru a stabili costurile nedistorsionate ale factorilor de producție, statisticile OIM și alte surse publice (69) pentru a stabili costurile nedistorsionate ale forței de muncă și tarifele percepute de furnizorii brazilieni selectați de energie electrică, gaze naturale și apă pentru a stabili costurile nedistorsionate ale acestor tipuri de energie.

69

| (144) | De asemenea, Comisia a informat părțile interesate că, pentru a stabili costurile VAG nedistorsionate și profitul, va folosi datele financiare ale grupului IochpeMaxion, în special ale societății-mamă cu sediul în Brazilia, în privința căreia erau disponibile date detaliate în Declarațiile financiare individuale și consolidate pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018 și Raportul auditorului independent (70) al grupului. |
| --- | --- |

(144)

De asemenea, Comisia a informat părțile interesate că, pentru a stabili costurile VAG nedistorsionate și profitul, va folosi datele financiare ale grupului IochpeMaxion, în special ale societății-mamă cu sediul în Brazilia, în privința căreia erau disponibile date detaliate în Declarațiile financiare individuale și consolidate pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018 și Raportul auditorului independent (70) al grupului.

Declarațiile financiare individuale și consolidate pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018 și Raportul auditorului independent

70

| (145) | În urma notei din 16 aprilie 2019, Comisia nu a primit alte observații suplimentare cu privire la sursele utilizate pentru calcularea costurilor și a valorilor de referință nedistorsionate. Prin urmare, sursele enumerate în considerentele 143 și 144 au fost confirmate provizoriu. |
| --- | --- |

(145)

În urma notei din 16 aprilie 2019, Comisia nu a primit alte observații suplimentare cu privire la sursele utilizate pentru calcularea costurilor și a valorilor de referință nedistorsionate. Prin urmare, sursele enumerate în considerentele 143 și 144 au fost confirmate provizoriu.

3.2.4.   Costuri și valori de referință nedistorsionate

Costuri și valori de referință nedistorsionate

3.2.4.1.   Factori de producție

Factori de producție

| (146) | Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 29, în nota din 6 martie 2019, Comisia a urmărit întocmirea unei liste inițiale de factori de producție și surse destinate a fi utilizate pentru toți factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate la fabricarea produsului în cauză de către producătorii-exportatori. |
| --- | --- |

(146)

Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 29, în nota din 6 martie 2019, Comisia a urmărit întocmirea unei liste inițiale de factori de producție și surse destinate a fi utilizate pentru toți factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate la fabricarea produsului în cauză de către producătorii-exportatori.

| (147) | Comisia nu a primit nicio observație cu privire la lista factorilor de producție în urma notei din 6 martie 2019 sau a notei din 16 aprilie 2019. |
| --- | --- |

(147)

Comisia nu a primit nicio observație cu privire la lista factorilor de producție în urma notei din 6 martie 2019 sau a notei din 16 aprilie 2019.

| (148) | În nota din 16 aprilie 2019, pe baza informațiilor primite de la părțile interesate, Comisia a întocmit o listă de 60 de posibile coduri SA corespunzătoare factorilor de producție utilizați la fabricarea produsului în cauză. |
| --- | --- |

(148)

În nota din 16 aprilie 2019, pe baza informațiilor primite de la părțile interesate, Comisia a întocmit o listă de 60 de posibile coduri SA corespunzătoare factorilor de producție utilizați la fabricarea produsului în cauză.

| (149) | Ulterior, după vizitele de verificare la sediile producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Comisia a întocmit lista definitivă a factorilor de producție și a codurilor SA corespunzătoare. |
| --- | --- |

(149)

Ulterior, după vizitele de verificare la sediile producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Comisia a întocmit lista definitivă a factorilor de producție și a codurilor SA corespunzătoare.

| (150) | Având în vedere toate informațiile prezentate de părțile interesate și colectate cu ocazia vizitelor de verificare, au fost identificați următorii factori de producție și următoarele coduri SA, după caz:

  Tabelul 1








  Factor de producție | Cod în clasificarea tarifară din Brazilia | Valoare nedistorsionată |
| --- | --- | --- | --- |
| Materii prime |
| Produse plate din oțel laminate la cald, nedecapate, cu lățimea de minimum 600 mm și grosime | | |
| — | de peste 10 mm; |

(150)

Având în vedere toate informațiile prezentate de părțile interesate și colectate cu ocazia vizitelor de verificare, au fost identificați următorii factori de producție și următoarele coduri SA, după caz:

Tabelul 1

Tabelul 1

Factor de producție

Cod în clasificarea tarifară din Brazilia

Valoare nedistorsionată

Materii prime

Materii prime

Produse plate din oțel laminate la cald, nedecapate, cu lățimea de minimum 600 mm și grosime

—

de peste 10 mm;

7208 36

4,91 CNY/kg

| — | de peste 4,75 mm, dar de maximum 10 mm; |
| --- | --- |

—

de peste 4,75 mm, dar de maximum 10 mm;

7208 37 00

4,86 CNY/kg

| — | de peste 3 mm, dar de maximum 4,75 mm; |
| --- | --- |

—

de peste 3 mm, dar de maximum 4,75 mm;

7208 38

4,89 CNY/kg

| — | sub 3 mm |
| --- | --- |

—

sub 3 mm

7208 39

4,57 CNY/kg

Oțel profilat

| — | Profile |
| --- | --- |

—

Profile

nu se aplică

5,06 CNY/kg

Vopsea

| — | pe bază de poliesteri; |
| --- | --- |

—

pe bază de poliesteri;

3208 10

42,87 CNY/kg

| — | pe bază de polimeri acrilici sau vinilici; |
| --- | --- |

—

pe bază de polimeri acrilici sau vinilici;

3208 20

42,12 CNY/kg

| — | altele; |
| --- | --- |

—

altele;

3208 90

54,65 CNY/kg

| — | rășini epoxidice |
| --- | --- |

—

rășini epoxidice

3907 30

28,70 CNY/kg

Sârmă de sudură

| — | din oțel nealiat; |
| --- | --- |

—

din oțel nealiat;

7217 30

12,51 CNY/kg

| — | din oțel silico-manganos; |
| --- | --- |

—

din oțel silico-manganos;

7229 20 00

9,73 CNY/kg

| — | din alte tipuri de oțel aliat |
| --- | --- |

—

din alte tipuri de oțel aliat

7229 90 00

21,74 CNY/kg

Ventil

8481 30 00

10,30 CNY/buc.

Gaze

| — | propan, lichefiat; |
| --- | --- |

—

propan, lichefiat;

2711 12

3,73 CNY/kg

| — | argon; |
| --- | --- |

—

argon;

2804 21

N/A (a se vedea considerentele 153 și 154)

| — | azot; |
| --- | --- |

—

azot;

2804 30 00

10,86 CNY/m3

3

| — | oxigen; |
| --- | --- |

—

oxigen;

2804 40 00

6,69 CNY/m3

3

| — | dioxid de carbon |
| --- | --- |

—

dioxid de carbon

2811 21 00

24,76 CNY/kg

Alte produse chimice

| — | acid clorhidric; |
| --- | --- |

—

acid clorhidric;

2806 10

1,68 CNY/kg

| — | sodă caustică; |
| --- | --- |

—

sodă caustică;

2815 12 00

2,41 CNY/kg

| — | carbonat disodic; |
| --- | --- |

—

carbonat disodic;

2836 20

1,45 CNY/kg

| — | acid lactic; |
| --- | --- |

—

acid lactic;

2918 11 00

21,22 CNY/kg

| — | hidrogenocarbonat de sodiu; |
| --- | --- |

—

hidrogenocarbonat de sodiu;

3402 19 00

15,03 CNY/kg

| — | preparate lubrifiante; |
| --- | --- |

—

preparate lubrifiante;

3403 19 00

44,54 CNY/kg

| — | preparate decapante; |
| --- | --- |

—

preparate decapante;

3810 10

66,46 CNY/kg

| — | diluanți; |
| --- | --- |

—

diluanți;

3814 00

40,26 CNY/kg

| — | nitrat de sodiu; |
| --- | --- |

—

nitrat de sodiu;

3815 90

74,48 CNY/kg

| — | poliacrilamidă |
| --- | --- |

—

poliacrilamidă

3906 90

17,74 CNY/kg

Forța de muncă

Forța de muncă

Costuri cu forța de muncă în sectorul de producție

nu se aplică

34,53 CNY/oră

Energie

Energie

Energie electrică

nu se aplică

0,69‐1,01 CNY/kWh

Gaze naturale

nu se aplică

3,42‐4,03 CNY/m3

3

Apă

nu se aplică

181,92 CNY/lună sau 35,41‐70,67 CNY/tonă

Pelete din lemn

4401 31 00

0,65 CNY/kg

Subprodus/deșeuri

Subprodus/deșeuri

Resturi de oțel din așchiere, șpan, deșeuri de măcinare, pilitură

și resturi de ștanțare sau decupare, chiar sub formă de baloturi

7204 41 00

1,70 CNY/kg

(a)   Materii prime și resturi

| (151) | În cadrul vizitelor de verificare, Comisia a verificat materiile prime utilizate și resturile de oțel generate la fabricarea produsului în cauză. |
| --- | --- |

(151)

În cadrul vizitelor de verificare, Comisia a verificat materiile prime utilizate și resturile de oțel generate la fabricarea produsului în cauză.

| (152) | Pentru toate materiile prime, cu excepția profilelor de oțel, pentru care lipseau informațiile privind piața țării reprezentative, Comisia a utilizat prețurile de import. Un preț de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând în considerentul 112 că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. De fapt, se pare că prețul de import al multora dintre materiile prime exportate de RPC în Brazilia este mai mic decât al altor importuri. După excluderea RPC, importurile din alte țări terțe au rămas reprezentative, variind între 40 % și 100 % din totalul volumelor importate în Brazilia. |
| --- | --- |

(152)

Pentru toate materiile prime, cu excepția profilelor de oțel, pentru care lipseau informațiile privind piața țării reprezentative, Comisia a utilizat prețurile de import. Un preț de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând în considerentul 112 că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. De fapt, se pare că prețul de import al multora dintre materiile prime exportate de RPC în Brazilia este mai mic decât al altor importuri. După excluderea RPC, importurile din alte țări terțe au rămas reprezentative, variind între 40 % și 100 % din totalul volumelor importate în Brazilia.

| (153) | Comisia a stabilit că volumele de import al argonului în Brazilia erau neglijabile și, prin urmare, valoarea de referință nu putea fi considerată fiabilă. În ceea ce privește resturile de oțel, Comisia a constatat că prețul de import în Brazilia a fost considerabil mai mare decât prețul de import al produselor plate din oțel laminate la cald și, prin urmare, și acest preț a fost considerat ca nefiind fiabil. |
| --- | --- |

(153)

Comisia a stabilit că volumele de import al argonului în Brazilia erau neglijabile și, prin urmare, valoarea de referință nu putea fi considerată fiabilă. În ceea ce privește resturile de oțel, Comisia a constatat că prețul de import în Brazilia a fost considerabil mai mare decât prețul de import al produselor plate din oțel laminate la cald și, prin urmare, și acest preț a fost considerat ca nefiind fiabil.

| (154) | Întrucât costurile reale ale argonului suportate de producătorul-exportator cooperant au reprezentat o parte neglijabilă din costurile totale ale materiilor prime (mai puțin de 0,005 %) în perioada de anchetă, deci nu afectează calculul marjei de dumping indiferent de sursa utilizată pentru înlocuirea lor, Comisia a decis să includă aceste costuri în costurile generale de producție. |
| --- | --- |

(154)

Întrucât costurile reale ale argonului suportate de producătorul-exportator cooperant au reprezentat o parte neglijabilă din costurile totale ale materiilor prime (mai puțin de 0,005 %) în perioada de anchetă, deci nu afectează calculul marjei de dumping indiferent de sursa utilizată pentru înlocuirea lor, Comisia a decis să includă aceste costuri în costurile generale de producție.

| (155) | Pentru a determina prețul nedistorsionat al resturilor de oțel, Comisia a apelat la statisticile braziliene privind exporturile. Pentru calculul prețului de export al resturilor de oțel, se aplică în mod corespunzător dispozițiile de la considerentul 152. În plus, Comisia a observat că nu există exporturi de resturi de oțel din Brazilia către RPC. |
| --- | --- |

(155)

Pentru a determina prețul nedistorsionat al resturilor de oțel, Comisia a apelat la statisticile braziliene privind exporturile. Pentru calculul prețului de export al resturilor de oțel, se aplică în mod corespunzător dispozițiile de la considerentul 152. În plus, Comisia a observat că nu există exporturi de resturi de oțel din Brazilia către RPC.

| (156) | Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii producătorului-exportator, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, Comisia a adăugat costurile de transport și de asigurare internaționale (71), a aplicat taxa la import a țării reprezentative și a adăugat costurile de transport intern la prețul de import. Costurile de transport internațional și intern pentru toate materiile prime, precum și costurile de asigurare au fost estimate pe baza datelor verificate furnizate de producătorul-exportator cooperant. |
| --- | --- |

(156)

Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii producătorului-exportator, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, Comisia a adăugat costurile de transport și de asigurare internaționale (71), a aplicat taxa la import a țării reprezentative și a adăugat costurile de transport intern la prețul de import. Costurile de transport internațional și intern pentru toate materiile prime, precum și costurile de asigurare au fost estimate pe baza datelor verificate furnizate de producătorul-exportator cooperant.

71

| (157) | În cazul în care s-a utilizat prețul de export (72) pentru a determina prețul nedistorsionat al unei materii prime, nu s-au efectuat alte ajustări ale datelor din GTA. Comisia a considerat că costurile survenite între un furnizor brazilian și un port internațional au reprezentat costurile survenite între acest furnizor și clientul său brazilian. Prin urmare, prețul din GTA putea fi acceptat ca preț al unei materii prime livrate la poarta fabricii producătorului-exportator. |
| --- | --- |

(157)

În cazul în care s-a utilizat prețul de export (72) pentru a determina prețul nedistorsionat al unei materii prime, nu s-au efectuat alte ajustări ale datelor din GTA. Comisia a considerat că costurile survenite între un furnizor brazilian și un port internațional au reprezentat costurile survenite între acest furnizor și clientul său brazilian. Prin urmare, prețul din GTA putea fi acceptat ca preț al unei materii prime livrate la poarta fabricii producătorului-exportator.

72

| (158) | Din motivele explicate în considerentele 137-140, Comisia a utilizat o valoare de referință internațională pentru a determina costurile nedistorsionate ale profilelor de oțel. Valoarea de referință internațională nedistorsionată utilizată este prețul franco fabrică în America Latină al profilelor structurale și al grinzilor de oțel (73). Această valoare de referință a fost considerată nedistorsionată deoarece, fiind bazată pe o medie aritmetică a valorilor de tranzacție identificate în Brazilia și Mexic, s-a considerat că aceasta reflectă condițiile de piață concurențiale din regiune. Această valoare de referință prezenta prețuri cuprinse între 4,55 CNY/kg și 5,61 CNY/kg pe parcursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(158)

Din motivele explicate în considerentele 137-140, Comisia a utilizat o valoare de referință internațională pentru a determina costurile nedistorsionate ale profilelor de oțel. Valoarea de referință internațională nedistorsionată utilizată este prețul franco fabrică în America Latină al profilelor structurale și al grinzilor de oțel (73). Această valoare de referință a fost considerată nedistorsionată deoarece, fiind bazată pe o medie aritmetică a valorilor de tranzacție identificate în Brazilia și Mexic, s-a considerat că aceasta reflectă condițiile de piață concurențiale din regiune. Această valoare de referință prezenta prețuri cuprinse între 4,55 CNY/kg și 5,61 CNY/kg pe parcursul perioadei de anchetă.

73

| (159) | Pentru unele materii prime, producătorul-exportator cooperant nu a fost în măsură să determine volumul consumului în evidențele sale. Costurile reale ale acestor materii prime au reprezentat o pondere neglijabilă din costurile reale totale de fabricație (mai puțin de 0,5 %). Aceste costuri au fost incluse în costurile generale de producție, astfel cum se explică în considerentul 169. |
| --- | --- |

(159)

Pentru unele materii prime, producătorul-exportator cooperant nu a fost în măsură să determine volumul consumului în evidențele sale. Costurile reale ale acestor materii prime au reprezentat o pondere neglijabilă din costurile reale totale de fabricație (mai puțin de 0,5 %). Aceste costuri au fost incluse în costurile generale de producție, astfel cum se explică în considerentul 169.

(b)   Forța de muncă

| (160) | Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă, Comisia a utilizat statisticile OIM, împreună cu informațiile publice referitoare la costurile suplimentare ale forței de muncă suportate de un angajator în Brazilia. |
| --- | --- |

(160)

Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă, Comisia a utilizat statisticile OIM, împreună cu informațiile publice referitoare la costurile suplimentare ale forței de muncă suportate de un angajator în Brazilia.

| (161) | Statisticile OIM (74) au furnizat date privind numărul mediu de ore lucrate efectiv pe săptămână per persoană angajată și privind veniturile lunare ale angajaților din sectorul de fabricație în perioada de anchetă. Folosind aceste date, Comisia a calculat un salariu orar în producție, la care s-au adăugat costuri suplimentare legate de forța de muncă (75) (contribuții la sistemul de asigurări sociale și de șomaj plătite de angajator). |
| --- | --- |

(161)

Statisticile OIM (74) au furnizat date privind numărul mediu de ore lucrate efectiv pe săptămână per persoană angajată și privind veniturile lunare ale angajaților din sectorul de fabricație în perioada de anchetă. Folosind aceste date, Comisia a calculat un salariu orar în producție, la care s-au adăugat costuri suplimentare legate de forța de muncă (75) (contribuții la sistemul de asigurări sociale și de șomaj plătite de angajator).

74

75

(c)   Energie electrică

| (162) | Prețul energiei electrice perceput de unul dintre cei mai mari furnizori de energie electrică din Brazilia, societatea EDP Brasil, a fost disponibil (76). Informațiile au fost suficient de detaliate pentru a permite identificarea prețului energiei electrice și a prețului pentru utilizarea sistemului de distribuție (modalidade tarifaria azul) plătite de utilizatorii industriali. |
| --- | --- |

(162)

Prețul energiei electrice perceput de unul dintre cei mai mari furnizori de energie electrică din Brazilia, societatea EDP Brasil, a fost disponibil (76). Informațiile au fost suficient de detaliate pentru a permite identificarea prețului energiei electrice și a prețului pentru utilizarea sistemului de distribuție (modalidade tarifaria azul) plătite de utilizatorii industriali.

76

modalidade tarifaria azul

| (163) | Trebuie menționat că, în Brazilia, autoritatea de reglementare Agência Nacional de Energia Elétrica (77) („ANEEL”) obligă furnizorii de energie electrică să își majoreze tarifele cu un anumit procent pentru a reglementa consumul de energie electrică din țară. ANEEL utilizează un sistem de indicatori (78) (verde, galben, roșu 1, roșu 2) pentru a semnala dacă prețul energiei electrice trebuie să rămână la nivelul propus de furnizor (verde) sau dacă trebuie majorat cu 0,010 BRL/kWh (galben), cu 0,030 BRL/kWh (roșu 1) sau cu 0,050 BRL/kWh (roșu 2). Indicatorii sunt publicați de ANEEL lunar, iar pentru perioada de anchetă au fost disponibili pe site-ul EDP Brasil (79). Pentru determinarea costurilor nedistorsionate ale energiei electrice, Comisia a luat în considerare indicatorii aplicați în perioada de anchetă și a ajustat prețul în consecință. |
| --- | --- |

(163)

Trebuie menționat că, în Brazilia, autoritatea de reglementare Agência Nacional de Energia Elétrica (77) („ANEEL”) obligă furnizorii de energie electrică să își majoreze tarifele cu un anumit procent pentru a reglementa consumul de energie electrică din țară. ANEEL utilizează un sistem de indicatori (78) (verde, galben, roșu 1, roșu 2) pentru a semnala dacă prețul energiei electrice trebuie să rămână la nivelul propus de furnizor (verde) sau dacă trebuie majorat cu 0,010 BRL/kWh (galben), cu 0,030 BRL/kWh (roșu 1) sau cu 0,050 BRL/kWh (roșu 2). Indicatorii sunt publicați de ANEEL lunar, iar pentru perioada de anchetă au fost disponibili pe site-ul EDP Brasil (79). Pentru determinarea costurilor nedistorsionate ale energiei electrice, Comisia a luat în considerare indicatorii aplicați în perioada de anchetă și a ajustat prețul în consecință.

77

78

79

| (164) | Costurile nedistorsionate ale energiei electrice din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum. |
| --- | --- |

(164)

Costurile nedistorsionate ale energiei electrice din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum.

(d)   Gaze naturale și pelete din lemn

| (165) | Producătorii-exportatori au folosit gaze naturale sau pelete din lemn pentru a produce căldură. Prețul mediu al gazelor naturale pentru utilizatorii industriali din Brazilia în perioada de anchetă a fost disponibil într-o publicație lunară a Ministerului pentru minerit și energie (80). Costurile nedistorsionate ale peletelor din lemn au fost stabilite pe baza prețului de import în Brazilia, astfel cum se explică în considerentul 152. |
| --- | --- |

(165)

Producătorii-exportatori au folosit gaze naturale sau pelete din lemn pentru a produce căldură. Prețul mediu al gazelor naturale pentru utilizatorii industriali din Brazilia în perioada de anchetă a fost disponibil într-o publicație lunară a Ministerului pentru minerit și energie (80). Costurile nedistorsionate ale peletelor din lemn au fost stabilite pe baza prețului de import în Brazilia, astfel cum se explică în considerentul 152.

80

| (166) | Costurile nedistorsionate ale gazelor naturale din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum. |
| --- | --- |

(166)

Costurile nedistorsionate ale gazelor naturale din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum.

(e)   Apă

| (167) | Tariful la apă a fost disponibil, sub forma valorii încasate de societatea Sabesp, care este responsabilă pentru aprovizionarea cu apă și colectarea și epurarea apelor uzate în statul São Paulo. Informațiile au oferit date detaliate despre tarifele (81) aplicabile utilizatorilor industriali în 2018 pentru diverse subregiuni și municipalități din statul São Paulo (82). Comisia și-a întemeiat determinarea costurilor nedistorsionate pentru aprovizionarea cu apă și colectarea apelor uzate pe tariful aplicabil clienților industriali din zona metropolitană în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(167)

Tariful la apă a fost disponibil, sub forma valorii încasate de societatea Sabesp, care este responsabilă pentru aprovizionarea cu apă și colectarea și epurarea apelor uzate în statul São Paulo. Informațiile au oferit date detaliate despre tarifele (81) aplicabile utilizatorilor industriali în 2018 pentru diverse subregiuni și municipalități din statul São Paulo (82). Comisia și-a întemeiat determinarea costurilor nedistorsionate pentru aprovizionarea cu apă și colectarea apelor uzate pe tariful aplicabil clienților industriali din zona metropolitană în perioada de anchetă.

81

82

| (168) | Costurile nedistorsionate ale apei din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum. |
| --- | --- |

(168)

Costurile nedistorsionate ale apei din tabelul 1 sunt furnizate sub formă de interval de valori, deoarece consumatorilor individuali li se aplică tarife diferite, în funcție de consum.

3.2.4.2.   Cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profiturile

Cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profiturile

| (169) | Cheltuielile generale de producție suportate de producătorul-exportator cooperant au fost majorate cu costurile materiilor prime pentru care volumul de consum nu a putut fi identificat în evidențele producătorului-exportator și cu costurile argonului, astfel cum se explică în considerentele 153 și 154 și, ulterior, au fost exprimate ca pondere din costurile de fabricație suportate efectiv de producătorul-exportator. Acest procent a fost aplicat costurilor de fabricație nedistorsionate. |
| --- | --- |

(169)

Cheltuielile generale de producție suportate de producătorul-exportator cooperant au fost majorate cu costurile materiilor prime pentru care volumul de consum nu a putut fi identificat în evidențele producătorului-exportator și cu costurile argonului, astfel cum se explică în considerentele 153 și 154 și, ulterior, au fost exprimate ca pondere din costurile de fabricație suportate efectiv de producătorul-exportator. Acest procent a fost aplicat costurilor de fabricație nedistorsionate.

| (170) | Pentru costurile VAG și profit, Comisia a utilizat datele financiare ale societății-mamă cu sediul în Brazilia din grupul Iochpe Maxion, deoarece societatea-mamă își are sediul în Brazilia și este producătoare a produsului în cauză (83), astfel cum s-a anunțat în nota din 16 aprilie 2019. |
| --- | --- |

(170)

Pentru costurile VAG și profit, Comisia a utilizat datele financiare ale societății-mamă cu sediul în Brazilia din grupul Iochpe Maxion, deoarece societatea-mamă își are sediul în Brazilia și este producătoare a produsului în cauză (83), astfel cum s-a anunțat în nota din 16 aprilie 2019.

83

| (171) | Pentru calculul costurilor VAG, Comisia a ignorat poziția „cota de profit (pierdere) a filialelor”, întrucât acest cost (sau venit) nu avea legătură cu produsul în cauză și era specific pentru structura internațională a grupului. În 2018, societatea-mamă a primit o cotă din profitul filialelor. Ajustarea a avut ca rezultat un procent mai mare al costurilor VAG, dar un procent mai mic al profitului. Per total, aceasta nu a avut niciun efect asupra nivelului costurilor VAG și al profitului luate în considerare împreună. |
| --- | --- |

(171)

Pentru calculul costurilor VAG, Comisia a ignorat poziția „cota de profit (pierdere) a filialelor”, întrucât acest cost (sau venit) nu avea legătură cu produsul în cauză și era specific pentru structura internațională a grupului. În 2018, societatea-mamă a primit o cotă din profitul filialelor. Ajustarea a avut ca rezultat un procent mai mare al costurilor VAG, dar un procent mai mic al profitului. Per total, aceasta nu a avut niciun efect asupra nivelului costurilor VAG și al profitului luate în considerare împreună.

3.2.4.3.   Calcularea valorii normale

Calcularea valorii normale

| (172) | Pentru a stabili valoarea normală construită, Comisia a parcurs etapele descrise mai jos. |
| --- | --- |

(172)

Pentru a stabili valoarea normală construită, Comisia a parcurs etapele descrise mai jos.

| (173) | În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. A aplicat costurile unitare nedistorsionate la consumul real de factori individuali de producție al producătorului-exportator cooperant. |
| --- | --- |

(173)

În primul rând, Comisia a stabilit costurile de fabricație nedistorsionate. A aplicat costurile unitare nedistorsionate la consumul real de factori individuali de producție al producătorului-exportator cooperant.

| (174) | În al doilea rând, Comisia a majorat costurile de fabricație nedistorsionate prin adăugarea cheltuielilor generale de producție, determinate astfel cum se descrie în considerentul 169, pentru a ajunge la costurile de producție nedistorsionate. |
| --- | --- |

(174)

În al doilea rând, Comisia a majorat costurile de fabricație nedistorsionate prin adăugarea cheltuielilor generale de producție, determinate astfel cum se descrie în considerentul 169, pentru a ajunge la costurile de producție nedistorsionate.

| (175) | În cele din urmă, la costurile de producție stabilite astfel cum se descrie în considerentul 174, Comisia a aplicat costurile VAG și profitul societății-mamă a grupului Iochpe Maxion, astfel cum se explică în considerentele 170-171. |
| --- | --- |

(175)

În cele din urmă, la costurile de producție stabilite astfel cum se descrie în considerentul 174, Comisia a aplicat costurile VAG și profitul societății-mamă a grupului Iochpe Maxion, astfel cum se explică în considerentele 170-171.

| (176) | Costurile VAG exprimate ca procent din costurile mărfurilor vândute (denumite în continuare „CMV”) și aplicate costurilor de producție nedistorsionate au fost de 11,21 %. |
| --- | --- |

(176)

Costurile VAG exprimate ca procent din costurile mărfurilor vândute (denumite în continuare „CMV”) și aplicate costurilor de producție nedistorsionate au fost de 11,21 %.

| (177) | Profitul exprimat ca procent din CMV și aplicat costurilor de producție nedistorsionate a fost de 5,06 %. |
| --- | --- |

(177)

Profitul exprimat ca procent din CMV și aplicat costurilor de producție nedistorsionate a fost de 5,06 %.

| (178) | Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Întrucât în eșantion a rămas un singur producător-exportator, Comisia a construit valoarea normală pe tip de produs doar pentru acest producător-exportator. |
| --- | --- |

(178)

Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală per tip de produs la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Întrucât în eșantion a rămas un singur producător-exportator, Comisia a construit valoarea normală pe tip de produs doar pentru acest producător-exportator.

3.3.   Prețul de export

Prețul de export

| (179) | Producătorul-exportator în cauză a exportat în Uniune direct către clienți independenți. Astfel, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(179)

Producătorul-exportator în cauză a exportat în Uniune direct către clienți independenți. Astfel, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.4.   Comparație

Comparație

| (180) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorului-exportator care a cooperat pe bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(180)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorului-exportator care a cooperat pe bază franco fabrică.

| (181) | În cazurile justificate de necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pe baza cifrelor reale ale societății cooperante, pentru a ține seama de costurile de manipulare, de transport intern, de ambalare, de credit și comisioanele bancare. |
| --- | --- |

(181)

În cazurile justificate de necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pe baza cifrelor reale ale societății cooperante, pentru a ține seama de costurile de manipulare, de transport intern, de ambalare, de credit și comisioanele bancare.

3.4.1.   Marja de dumping

Marja de dumping

| (182) | Pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(182)

Pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (183) | Pe această bază, marja de dumping medie ponderată provizorie, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următoarea:






  Societate | Marjă de dumping provizorie (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |

(183)

Pe această bază, marja de dumping medie ponderată provizorie, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următoarea:

Societate

Marjă de dumping provizorie (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

| (184) | Astfel cum se explică în considerentul 18, ca urmare a necooperării a doi producători-exportatori incluși în eșantion și a excluderii unui alt producător-exportator din cauza restrângerii definiției produsului, eșantionul a fost redus la o singură societate, respectiv Grupul Xingmin. Prin urmare, nu a fost posibil să se stabilească o marjă de dumping medie ponderată pentru producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Ținând seama de gradul de necooperare din eșantion și de timpul insuficient pentru selectarea unui nou eșantion în această etapă târzie a procedurii, Comisia a decis să utilizeze cele mai bune date disponibile în ceea ce privește eșantionul, în temeiul articolului 17 alineatul (4) și al articolului 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(184)

Astfel cum se explică în considerentul 18, ca urmare a necooperării a doi producători-exportatori incluși în eșantion și a excluderii unui alt producător-exportator din cauza restrângerii definiției produsului, eșantionul a fost redus la o singură societate, respectiv Grupul Xingmin. Prin urmare, nu a fost posibil să se stabilească o marjă de dumping medie ponderată pentru producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Ținând seama de gradul de necooperare din eșantion și de timpul insuficient pentru selectarea unui nou eșantion în această etapă târzie a procedurii, Comisia a decis să utilizeze cele mai bune date disponibile în ceea ce privește eșantionul, în temeiul articolului 17 alineatul (4) și al articolului 18 din regulamentul de bază.

| (185) | Pe acest temei, în ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, Comisia a decis, în mod excepțional, să stabilească marja de dumping la același nivel cu cea stabilită pentru singurul producător-exportator rămas în eșantion. Acest lucru s-a întâmplat deoarece Comisia a considerat că eșecul eșantionării a fost și urmarea excluderii anumitor tipuri de produse, care, împreună cu excluderea în consecință a unuia dintre cei doi producători-exportatori cooperanți rămași în eșantion, a avut un impact direct asupra eșantionului. De asemenea, Comisia a luat în considerare faptul că societatea rămasă în eșantion reprezenta aproximativ 20 % din importurile produsului în cauză și exporta o gamă largă de tipuri de produse către Uniune. |
| --- | --- |

(185)

Pe acest temei, în ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, Comisia a decis, în mod excepțional, să stabilească marja de dumping la același nivel cu cea stabilită pentru singurul producător-exportator rămas în eșantion. Acest lucru s-a întâmplat deoarece Comisia a considerat că eșecul eșantionării a fost și urmarea excluderii anumitor tipuri de produse, care, împreună cu excluderea în consecință a unuia dintre cei doi producători-exportatori cooperanți rămași în eșantion, a avut un impact direct asupra eșantionului. De asemenea, Comisia a luat în considerare faptul că societatea rămasă în eșantion reprezenta aproximativ 20 % din importurile produsului în cauză și exporta o gamă largă de tipuri de produse către Uniune.

| (186) | Pentru toți ceilalți producători-exportatori, Comisia a decis să bazeze marja de dumping reziduală pe nivelul corespunzător marjei de dumping medii ponderate identificate în cazul societății incluse în eșantion pentru cele opt tipuri de produse cu cele mai mari marje de dumping individuale. Volumul exporturilor acestor tipuri de produse reprezenta aproximativ 29 % din volumul total exportat către Uniune de societatea în cauză, care este considerată suficient de reprezentativă. |
| --- | --- |

(186)

Pentru toți ceilalți producători-exportatori, Comisia a decis să bazeze marja de dumping reziduală pe nivelul corespunzător marjei de dumping medii ponderate identificate în cazul societății incluse în eșantion pentru cele opt tipuri de produse cu cele mai mari marje de dumping individuale. Volumul exporturilor acestor tipuri de produse reprezenta aproximativ 29 % din volumul total exportat către Uniune de societatea în cauză, care este considerată suficient de reprezentativă.

| (187) | Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:






  Societate | Marjă de dumping provizorie (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 |
| Alte societăți cooperante | 69,4 |
| Toate celelalte societăți | 80,1 |

(187)

Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping provizorie (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

Alte societăți cooperante

69,4

Toate celelalte societăți

80,1

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definirea industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definirea industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (188) | Produsul similar a fost fabricat de 11 producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(188)

Produsul similar a fost fabricat de 11 producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (189) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 35 de milioane de roți din oțel. Comisia a stabilit cifra pe baza răspunsului verificat la chestionar transmis de EUWA, confirmat prin confruntare și, după caz, actualizat cu răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Astfel cum se arată în considerentul 8, eșantionul a fost compus din trei producători din Uniune care reprezentau peste 35 % din producția totală a Uniunii de produs similar. |
| --- | --- |

(189)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 35 de milioane de roți din oțel. Comisia a stabilit cifra pe baza răspunsului verificat la chestionar transmis de EUWA, confirmat prin confruntare și, după caz, actualizat cu răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Astfel cum se arată în considerentul 8, eșantionul a fost compus din trei producători din Uniune care reprezentau peste 35 % din producția totală a Uniunii de produs similar.

4.2.   Piața din Uniune și consumul la nivelul Uniunii

Piața din Uniune și consumul la nivelul Uniunii

| (190) | Piața roților din oțel cuprinde o varietate de tipuri de produse, în funcție de tipul de vehicule pe care se montează roțile. Aceste tipuri de produse variază în principal ca dimensiuni, cele de dimensiuni mai mici fiind destinate autoturismelor, iar cele cu diametru mai mare fiind destinate camioanelor de mare tonaj și autovehiculelor pentru utilizări speciale. Aceste tipuri de produse sunt clasificate în mod obișnuit de către sectorul în cauză în două categorii: roți pentru autoturisme (pentru autovehicule cu cel mult opt locuri) și roți pentru autovehicule comerciale (toate celelalte). Toate aceste tipuri diferite au aceleași caracteristici fizice și utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate un singur produs în sensul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(190)

Piața roților din oțel cuprinde o varietate de tipuri de produse, în funcție de tipul de vehicule pe care se montează roțile. Aceste tipuri de produse variază în principal ca dimensiuni, cele de dimensiuni mai mici fiind destinate autoturismelor, iar cele cu diametru mai mare fiind destinate camioanelor de mare tonaj și autovehiculelor pentru utilizări speciale. Aceste tipuri de produse sunt clasificate în mod obișnuit de către sectorul în cauză în două categorii: roți pentru autoturisme (pentru autovehicule cu cel mult opt locuri) și roți pentru autovehicule comerciale (toate celelalte). Toate aceste tipuri diferite au aceleași caracteristici fizice și utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate un singur produs în sensul prezentei anchete.

| (191) | Ancheta a stabilit că atât producătorii din China, cât și cei din Uniune sunt activi atât în domeniul roților pentru autoturisme, cât și al roților pentru autovehicule comerciale. Pe baza informațiilor furnizate de reclamant, aproximativ 45 % din importurile chineze din timpul perioadei de anchetă (PA) au constat în roți pentru autoturisme, iar 55 % în roți pentru autovehicule comerciale. În Uniune, aproximativ 65 % din vânzări sunt reprezentate de roțile pentru autoturisme, iar 35 % de roți pentru autovehicule comerciale. |
| --- | --- |

(191)

Ancheta a stabilit că atât producătorii din China, cât și cei din Uniune sunt activi atât în domeniul roților pentru autoturisme, cât și al roților pentru autovehicule comerciale. Pe baza informațiilor furnizate de reclamant, aproximativ 45 % din importurile chineze din timpul perioadei de anchetă (PA) au constat în roți pentru autoturisme, iar 55 % în roți pentru autovehicule comerciale. În Uniune, aproximativ 65 % din vânzări sunt reprezentate de roțile pentru autoturisme, iar 35 % de roți pentru autovehicule comerciale.

| (192) | Roțile de oțel sunt vândute în Uniune prin intermediul a două canale principale de distribuție: fie direct către producătorii auto (OEM), fie către societăți independente care dezvoltă RO sub propria marcă, vânzându-le apoi către angrosiști​sau comercianți cu amănuntul. Chiar dacă producătorii auto solicită specificații destul de stricte, toate roțile au caracteristici identice/comparabile, indiferent de canalul lor de distribuție, și, în ultimă instanță, toate tipurile de RO compun un singur tip omogen. Cel mai important, există interconexiuni clare între cele două canale de distribuție, întrucât prețurile aferente unui canal de distribuție pot exercita presiune asupra celuilalt. |
| --- | --- |

(192)

Roțile de oțel sunt vândute în Uniune prin intermediul a două canale principale de distribuție: fie direct către producătorii auto (OEM), fie către societăți independente care dezvoltă RO sub propria marcă, vânzându-le apoi către angrosiști​sau comercianți cu amănuntul. Chiar dacă producătorii auto solicită specificații destul de stricte, toate roțile au caracteristici identice/comparabile, indiferent de canalul lor de distribuție, și, în ultimă instanță, toate tipurile de RO compun un singur tip omogen. Cel mai important, există interconexiuni clare între cele două canale de distribuție, întrucât prețurile aferente unui canal de distribuție pot exercita presiune asupra celuilalt.

| (193) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, la care se adaugă importurile din toate țările terțe. |
| --- | --- |

(193)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, la care se adaugă importurile din toate țările terțe.

| (194) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total la nivelul Uniunii
  (în mii de bucăți) | 38 554 | 38 523 | 40 161 | 39 387 |
| Indice | 100 | 100 | 104 | 102 |
| Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion |

(194)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

2015

2016

2017

PA

Consumul total la nivelul Uniunii

(în mii de bucăți)

38 554

38 523

40 161

39 387

Indice

Indice

100

100

100

100

104

104

102

102

Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion

Sursă

| (195) | În cursul perioadei examinate, consumul Uniunii a crescut cu 2 %. |
| --- | --- |

(195)

În cursul perioadei examinate, consumul Uniunii a crescut cu 2 %.

4.3.   Importurile din țara în cauză

Importurile din țara în cauză

| (196) | Codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 includ o gamă mai largă de produse decât RO. Mai mult, singura unitate de măsură disponibilă în Eurostat este masa, care poate să nu permită neapărat o comparabilitate adecvată a datelor între diversele surse de importuri, având în vedere diferitele tipuri de RO cu o gamă largă de diametre și cu mase diferite și posibila gamă de produse diferite/variabile (roți pentru autoturisme și roți pentru vehicule comerciale, inclusiv, printre altele, roți pentru tractoare și remorci). EUWA a ridicat această problemă în plângerea sa și a furnizat, pe lângă cifrele din plângere, estimările proprii ale volumelor importurilor din China, Turcia și alte țări, care au fost verificate de Comisie. Pe această bază, Comisia a informat părțile interesate și le-a permis să prezinte observații cu privire la diversele surse de date, inclusiv la estimările volumelor importurilor, furnizate în cursul anchetei de către EUWA, precum și la volumul și prețurile importurilor bazate pe datele Eurostat. Niciuna dintre părți nu a contestat aceste estimări ale volumelor importurilor, care, prin urmare, au fost considerate a fi cea mai bună sursă de informații disponibile. Chiar dacă EUWA a exprimat îndoieli cu privire la nivelul prețurilor indicat de Eurostat, în absența altei surse de informații disponibile, Comisia a utilizat datele Eurostat pentru a stabili, cel puțin, tendințele prețurilor. Cu toate acestea, Comisia a utilizat prețurile primite de la părțile incluse în eșantion pentru a compara nivelurile prețurilor și a determina subcotarea prețurilor și marja de prejudiciu. |
| --- | --- |

(196)

Codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 includ o gamă mai largă de produse decât RO. Mai mult, singura unitate de măsură disponibilă în Eurostat este masa, care poate să nu permită neapărat o comparabilitate adecvată a datelor între diversele surse de importuri, având în vedere diferitele tipuri de RO cu o gamă largă de diametre și cu mase diferite și posibila gamă de produse diferite/variabile (roți pentru autoturisme și roți pentru vehicule comerciale, inclusiv, printre altele, roți pentru tractoare și remorci). EUWA a ridicat această problemă în plângerea sa și a furnizat, pe lângă cifrele din plângere, estimările proprii ale volumelor importurilor din China, Turcia și alte țări, care au fost verificate de Comisie. Pe această bază, Comisia a informat părțile interesate și le-a permis să prezinte observații cu privire la diversele surse de date, inclusiv la estimările volumelor importurilor, furnizate în cursul anchetei de către EUWA, precum și la volumul și prețurile importurilor bazate pe datele Eurostat. Niciuna dintre părți nu a contestat aceste estimări ale volumelor importurilor, care, prin urmare, au fost considerate a fi cea mai bună sursă de informații disponibile. Chiar dacă EUWA a exprimat îndoieli cu privire la nivelul prețurilor indicat de Eurostat, în absența altei surse de informații disponibile, Comisia a utilizat datele Eurostat pentru a stabili, cel puțin, tendințele prețurilor. Cu toate acestea, Comisia a utilizat prețurile primite de la părțile incluse în eșantion pentru a compara nivelurile prețurilor și a determina subcotarea prețurilor și marja de prejudiciu.

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

| (197) | Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumului importurilor cu consumul la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(197)

Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumului importurilor cu consumul la nivelul Uniunii.

| (198) | Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul importurilor și cota de piață | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC
  (în mii de bucăți) | 1 007 | 1 257 | 1 963 | 2 093 |
| Indice | 100 | 125 | 195 | 208 |
| Cota de piață (%) | 2,6 | 3,3 | 4,9 | 5,3 |
| Indice | 100 | 125 | 187 | 204 |
| Sursă: EUWA. |

(198)

Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul importurilor și cota de piață

Volumul importurilor și cota de piață

2015

2016

2017

PA

Volumul importurilor din RPC

(în mii de bucăți)

1 007

1 257

1 963

2 093

Indice

Indice

100

100

125

125

195

195

208

208

Cota de piață (%)

2,6

3,3

4,9

5,3

Indice

Indice

100

100

125

125

187

187

204

204

Sursă: EUWA.

Sursă

| (199) | Importurile din RPC și cota de piață a acestora s-au dublat în perioada examinată. Importurile au crescut de la aproximativ 1 milion la 2 milioane de bucăți, ceea ce corespunde unei creșteri a cotei de piață de la 2,6 % la 5,3 % în perioada de anchetă. Importurile din RPC au reprezentat aproximativ 25 % din totalul importurilor pe parcursul perioadei de anchetă. Trebuie menționat că, pe baza datelor disponibile, importurile din China au constat atât în roți pentru autoturisme, cât și în roți pentru autovehicule comerciale, și că aceste importuri au crescut pentru ambele tipuri de produs, creșterea fiind totuși mult mai pronunțată în cazul roților pentru autoturisme. |
| --- | --- |

(199)

Importurile din RPC și cota de piață a acestora s-au dublat în perioada examinată. Importurile au crescut de la aproximativ 1 milion la 2 milioane de bucăți, ceea ce corespunde unei creșteri a cotei de piață de la 2,6 % la 5,3 % în perioada de anchetă. Importurile din RPC au reprezentat aproximativ 25 % din totalul importurilor pe parcursul perioadei de anchetă. Trebuie menționat că, pe baza datelor disponibile, importurile din China au constat atât în roți pentru autoturisme, cât și în roți pentru autovehicule comerciale, și că aceste importuri au crescut pentru ambele tipuri de produs, creșterea fiind totuși mult mai pronunțată în cazul roților pentru autoturisme.

4.3.2.   Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

| (200) | Astfel cum s-a explicat mai sus, în considerentul 196, Comisia a stabilit tendințele prețurilor la importuri pe baza datelor Eurostat, astfel cum au fost comunicate părților de către Comisie în cursul anchetei. Se reamintește faptul că, chiar dacă datele Eurostat nu au oferit o imagine precisă privind nivelul absolut al importurilor – și, prin urmare, al prețurilor unitare –, acestea au constituit totuși singura sursă de informații disponibilă pentru stabilirea, cel puțin, a tendințelor prețurilor. Prin urmare, datele de mai jos au fost analizate în acest context și nu au fost utilizate pentru a compara nivelurile prețurilor. |
| --- | --- |

(200)

Astfel cum s-a explicat mai sus, în considerentul 196, Comisia a stabilit tendințele prețurilor la importuri pe baza datelor Eurostat, astfel cum au fost comunicate părților de către Comisie în cursul anchetei. Se reamintește faptul că, chiar dacă datele Eurostat nu au oferit o imagine precisă privind nivelul absolut al importurilor – și, prin urmare, al prețurilor unitare –, acestea au constituit totuși singura sursă de informații disponibilă pentru stabilirea, cel puțin, a tendințelor prețurilor. Prin urmare, datele de mai jos au fost analizate în acest context și nu au fost utilizate pentru a compara nivelurile prețurilor.

| (201) | Prețul importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Prețuri de import (în EUR/kg) | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 2,04 | 1,90 | 1,85 | 1,90 |
| Indice | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Sursă: Eurostat. |

(201)

Prețul importurilor în Uniune din RPC a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețuri de import (în EUR/kg)

Prețuri de import (în EUR/kg)

2015

2016

2017

PA

RPC

2,04

1,90

1,85

1,90

Indice

Indice

100

100

93

93

91

91

93

93

Sursă: Eurostat.

Sursă

| (202) | Prețurile de import din RPC au scăzut în medie cu 7 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(202)

Prețurile de import din RPC au scăzut în medie cu 7 % în cursul perioadei examinate.

| (203) | Comisia a determinat, de asemenea, subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă, comparând următoarele:






  — | prețurile medii ponderate pentru fiecare tip de produs ale importurilor provenite de la producătorul chinez cooperant inclus în eșantion la primul client independent de pe piața din Uniune (84), stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului; și |
| --- | --- | --- |

(203)

Comisia a determinat, de asemenea, subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă, comparând următoarele:

—

prețurile medii ponderate pentru fiecare tip de produs ale importurilor provenite de la producătorul chinez cooperant inclus în eșantion la primul client independent de pe piața din Uniune (84), stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului; și

84

| — | prețurile de vânzare medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică. |
| --- | --- |

—

prețurile de vânzare medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică.

| (204) | Prețurile au fost comparate în funcție de tipul de produs, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de anchetă. S-a înregistrat o subcotare semnificativă, cuprinsă între 8,7 % și 42,6 %, rezultând o marjă medie ponderată de 26,2 % pentru exportatorul care a cooperat. |
| --- | --- |

(204)

Prețurile au fost comparate în funcție de tipul de produs, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de anchetă. S-a înregistrat o subcotare semnificativă, cuprinsă între 8,7 % și 42,6 %, rezultând o marjă medie ponderată de 26,2 % pentru exportatorul care a cooperat.

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (205) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(205)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (206) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 8, a fost utilizată eșantionarea pentru a determina eventualul prejudiciu suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(206)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 8, a fost utilizată eșantionarea pentru a determina eventualul prejudiciu suferit de industria Uniunii.

| (207) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din răspunsul verificat la chestionar al EUWA. Aceste date se referă la toți producătorii din Uniune, dar au fost actualizate, după caz, în urma verificărilor efectuate în privința producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(207)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor din răspunsul verificat la chestionar al EUWA. Aceste date se referă la toți producătorii din Uniune, dar au fost actualizate, după caz, în urma verificărilor efectuate în privința producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (208) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjelor de dumping. |
| --- | --- |

(208)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjelor de dumping.

| (209) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile medii cu forța de muncă, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital. |
| --- | --- |

(209)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile medii cu forța de muncă, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.

4.4.2.   Indicatori macroeconomici

Indicatori macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (210) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției
  (în mii de bucăți) | 36 399 | 35 252 | 36 860 | 34 999 |
| Indice | 100 | 97 | 101 | 96 |
| Capacitatea de producție
  (în mii de bucăți) | 52 050 | 52 226 | 52 744 | 52 289 |
| Indice | 100 | 100 | 101 | 100 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție (%) | 69,9 | 67,5 | 69,9 | 66,9 |
| Indice | 100 | 97 | 100 | 96 |
| Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion. |

(210)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

Producție, capacitate de producție și grad de utilizare a capacității de producție

2015

2016

2017

PA

Volumul producției

(în mii de bucăți)

36 399

35 252

36 860

34 999

Indice

Indice

100

100

97

97

101

101

96

96

Capacitatea de producție

(în mii de bucăți)

52 050

52 226

52 744

52 289

Indice

Indice

100

100

100

100

101

101

100

100

Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

69,9

67,5

69,9

66,9

Indice

Indice

100

100

97

97

100

100

96

96

Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion.

Sursă

| (211) | Producția totală a industriei din Uniune a fluctuat, dar în ansamblu a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate. Deoarece capacitatea de producție a fost menținută aproape la același nivel pe durata întregii perioade examinate, gradul de utilizare a acesteia a scăzut de la 69,9 % la 66,9 %. |
| --- | --- |

(211)

Producția totală a industriei din Uniune a fluctuat, dar în ansamblu a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate. Deoarece capacitatea de producție a fost menținută aproape la același nivel pe durata întregii perioade examinate, gradul de utilizare a acesteia a scăzut de la 69,9 % la 66,9 %.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

| (212) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii (în mii de bucăți) | 32 731 | 32 299 | 32 581 | 31 451 |
| Indice | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Cota de piață (%) | 84,9 | 83,8 | 81,1 | 79,8 |
| Indice | 100 | 99 | 96 | 94 |
| Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion. |

(212)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2015

2016

2017

PA

Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii (în mii de bucăți)

32 731

32 299

32 581

31 451

Indice

Indice

100

100

99

99

100

100

96

96

Cota de piață (%)

84,9

83,8

81,1

79,8

Indice

Indice

100

100

99

99

96

96

94

94

Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion.

Sursă:

,

| (213) | Volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, în timp ce importurile din China s-au dublat. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 6 % (de la 84,9 % la 79,8 %) în perioada examinată. |
| --- | --- |

(213)

Volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune a scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, în timp ce importurile din China s-au dublat. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 6 % (de la 84,9 % la 79,8 %) în perioada examinată.

4.4.2.3.   Creșterea economică

Creșterea economică

| (214) | Cifrele de mai sus privind producția, volumul vânzărilor și cota de piață demonstrează că industria Uniunii nu a putut să crească, nici în termeni absoluți, nici în ceea ce privește consumul, în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(214)

Cifrele de mai sus privind producția, volumul vânzărilor și cota de piață demonstrează că industria Uniunii nu a putut să crească, nici în termeni absoluți, nici în ceea ce privește consumul, în cursul perioadei examinate.

4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (215) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 2 970 | 2 949 | 2 947 | 2 985 |
| Indice | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Productivitate (în mii de bucăți/angajat) | 12,3 | 12,0 | 12,4 | 11,6 |
| Indice | 100 | 98 | 102 | 95 |
| Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion. |

(215)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2015

2016

2017

PA

Numărul de angajați

2 970

2 949

2 947

2 985

Indice

Indice

100

100

99

99

99

99

100

100

Productivitate (în mii de bucăți/angajat)

12,3

12,0

12,4

11,6

Indice

Indice

100

100

98

98

102

102

95

95

Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion.

Sursă:

| (216) | În perioada examinată, ocuparea forței de muncă în Uniune a rămas stabilă. Într-adevăr, creșterea consumului nu a putut fi corelată cu o creștere similară a ocupării forței de muncă, deoarece volumele de vânzări și de producție au scăzut. Odată cu scăderea cu 4 % a producției, productivitatea industriei Uniunii a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(216)

În perioada examinată, ocuparea forței de muncă în Uniune a rămas stabilă. Într-adevăr, creșterea consumului nu a putut fi corelată cu o creștere similară a ocupării forței de muncă, deoarece volumele de vânzări și de producție au scăzut. Odată cu scăderea cu 4 % a producției, productivitatea industriei Uniunii a scăzut cu 5 % în cursul perioadei examinate.

4.4.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (217) | Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC. |
| --- | --- |

(217)

Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC.

| (218) | Aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(218)

Aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de dumping anterioare.

4.4.3.   Indicatori microeconomici

Indicatori microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (219) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile medii de vânzare în Uniune (în EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu franco fabrică (EXW) practicat în Uniune față de clienți neafiliați | 15,3 | 15,8 | 18,0 | 18,4 |
| Indice | 100 | 104 | 118 | 121 |
| Costul de producție unitar | 14,4 | 14,3 | 17,1 | 18,5 |
| Indice | 100 | 99 | 118 | 128 |
| Sursă: Producători incluși în eșantion. |

(219)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Prețurile medii de vânzare în Uniune (în EUR)

Prețurile medii de vânzare în Uniune (în EUR)

2015

2016

2017

PA

Prețul de vânzare unitar mediu franco fabrică (EXW) practicat în Uniune față de clienți neafiliați

15,3

15,8

18,0

18,4

Indice

Indice

100

100

104

104

118

118

121

121

Costul de producție unitar

14,4

14,3

17,1

18,5

Indice

Indice

100

100

99

99

118

118

128

128

Sursă: Producători incluși în eșantion.

Sursă

| (220) | În timp ce costurile de producție suportate de industria din Uniune au crescut cu 28 % în perioada examinată, în principal din cauza creșterii puternice a costului produselor plate din oțel laminate la cald, o materie primă esențială, prețul de vânzare unitar mediu al industriei din Uniune către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu doar 21 % în perioada de anchetă. Acest fapt demonstrează blocarea severă a prețurilor provocată de creșterea puternică a importurilor de produs în cauză. Astfel cum se explică mai jos, în secțiunea 4.4.3.4, acest lucru a avut un impact semnificativ asupra situației financiare a industriei din Uniune, care a înregistrat pierderi în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(220)

În timp ce costurile de producție suportate de industria din Uniune au crescut cu 28 % în perioada examinată, în principal din cauza creșterii puternice a costului produselor plate din oțel laminate la cald, o materie primă esențială, prețul de vânzare unitar mediu al industriei din Uniune către clienții neafiliați din Uniune a crescut cu doar 21 % în perioada de anchetă. Acest fapt demonstrează blocarea severă a prețurilor provocată de creșterea puternică a importurilor de produs în cauză. Astfel cum se explică mai jos, în secțiunea 4.4.3.4, acest lucru a avut un impact semnificativ asupra situației financiare a industriei din Uniune, care a înregistrat pierderi în perioada de anchetă.

4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (221) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat (în EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 51 975 | 48 466 | 51 577 | 53 484 |
| Indice | 100 | 93 | 99 | 103 |
| Sursă: Producători incluși în eșantion. |

(221)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (în EUR)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (în EUR)

2015

2016

2017

PA

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

51 975

48 466

51 577

53 484

Indice

Indice

100

100

93

93

99

99

103

103

Sursă: Producători incluși în eșantion.

Sursă

| (222) | Între anul 2015 și perioada de anchetă, costurile medii cu forța de muncă per angajat suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut ușor, cu 3 %. Costul cu forța de muncă a crescut în special în 2017, din cauza unei modificări legislative în statul membru al unuia dintre producătorii incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(222)

Între anul 2015 și perioada de anchetă, costurile medii cu forța de muncă per angajat suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut ușor, cu 3 %. Costul cu forța de muncă a crescut în special în 2017, din cauza unei modificări legislative în statul membru al unuia dintre producătorii incluși în eșantion.

4.4.3.3.   Stocurile

Stocurile

| (223) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (în mii de bucăți) | 2 327 | 1 845 | 2 155 | 1 631 |
| Indice | 100 | 79 | 93 | 70 |
| Stocurile finale ca procent din producție (%) | 6,4 | 5,2 | 5,8 | 4,7 |
| Indice | 100 | 82 | 91 | 73 |
| Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion. |

(223)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Stocurile

Stocurile

2015

2016

2017

PA

Stocuri finale (în mii de bucăți)

2 327

1 845

2 155

1 631

Indice

Indice

100

100

79

79

93

93

70

70

Stocurile finale ca procent din producție (%)

6,4

5,2

5,8

4,7

Indice

Indice

100

100

82

82

91

91

73

73

Sursă: EUWA, producători incluși în eșantion.

Sursă:

| (224) | Stocurile nu pot fi considerate drept un indicator relevant al prejudiciului, întrucât producția de roți din oțel se realizează într-o mare măsură la comandă; stocul existent la un moment dat în timp este, în mare parte, rezultatul mărfurilor vândute, dar încă nelivrate. Prin urmare, tendințele referitoare la stocuri sunt prezentate doar cu titlu informativ. |
| --- | --- |

(224)

Stocurile nu pot fi considerate drept un indicator relevant al prejudiciului, întrucât producția de roți din oțel se realizează într-o mare măsură la comandă; stocul existent la un moment dat în timp este, în mare parte, rezultatul mărfurilor vândute, dar încă nelivrate. Prin urmare, tendințele referitoare la stocuri sunt prezentate doar cu titlu informativ.

| (225) | Stocurile finale totale au scăzut cu 30 % pe parcursul perioadei examinate. Stocurile finale ca procent din producție au scăzut ușor, de la 6,4 % în 2015 la 4,7 % în perioada de anchetă, adică cu 27 %. |
| --- | --- |

(225)

Stocurile finale totale au scăzut cu 30 % pe parcursul perioadei examinate. Stocurile finale ca procent din producție au scăzut ușor, de la 6,4 % în 2015 la 4,7 % în perioada de anchetă, adică cu 27 %.

4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

| (226) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Rentabilitate, flux de lichidități, investiții și randamentul investițiilor | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 2,3 % | 7,1 % | 3,5 % | –1,1 % |
| Indice | 100 | 309 | 153 | – 49 |
| Fluxul de lichidități (în EUR) | 7,9 % | 11,9 % | 4,3 % | 6,1 % |
| Indice | 100 | 151 | 54 | 78 |
| Investiții (000 EUR) | 7 326 | 6 830 | 9 990 | 13 713 |
| Indice | 100 | 93 | 136 | 187 |
| Randamentul investițiilor (%) | 16,1 | 48,6 | 24,7 | –5,5 |
| Indice | 100 | 301 | 153 | – 34 |
| Sursă: Producători incluși în eșantion. |

(226)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Rentabilitate, flux de lichidități, investiții și randamentul investițiilor

Rentabilitate, flux de lichidități, investiții și randamentul investițiilor

2015

2016

2017

PA

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

2,3 %

7,1 %

3,5 %

–1,1 %

Indice

Indice

100

100

309

309

153

153

– 49

– 49

Fluxul de lichidități (în EUR)

7,9 %

11,9 %

4,3 %

6,1 %

Indice

Indice

100

100

151

151

54

54

78

78

Investiții (000 EUR)

7 326

6 830

9 990

13 713

Indice

Indice

100

100

93

93

136

136

187

187

Randamentul investițiilor (%)

16,1

48,6

24,7

–5,5

Indice

Indice

100

100

301

301

153

153

– 34

– 34

Sursă: Producători incluși în eșantion.

Sursă

| (227) | Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. Rentabilitatea a fost neuniformă în perioada în cauză, dar, în general, a urmat tendința descrescătoare începând cu 2016 și a devenit negativă în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(227)

Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. Rentabilitatea a fost neuniformă în perioada în cauză, dar, în general, a urmat tendința descrescătoare începând cu 2016 și a devenit negativă în perioada de anchetă.

| (228) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a avut o evoluție negativă în perioada examinată, deși deteriorarea acestuia, în special la sfârșitul perioadei de anchetă, a fost mai puțin pronunțată decât tendința rentabilității. |
| --- | --- |

(228)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a avut o evoluție negativă în perioada examinată, deși deteriorarea acestuia, în special la sfârșitul perioadei de anchetă, a fost mai puțin pronunțată decât tendința rentabilității.

| (229) | Investițiile au crescut cu 87 % pe parcursul perioadei examinate. Aproape jumătate din investiții au vizat întreținerea liniei de producție. Cu toate acestea, s-au realizat, de asemenea, investiții semnificative în înnoirea capacităților, în conformitate cu o creștere proiectată, în anii următori, a cererii pentru roți cu diametru mai mare, care necesită o capacitate suplimentară de prelucrare mecanică și de vopsire. |
| --- | --- |

(229)

Investițiile au crescut cu 87 % pe parcursul perioadei examinate. Aproape jumătate din investiții au vizat întreținerea liniei de producție. Cu toate acestea, s-au realizat, de asemenea, investiții semnificative în înnoirea capacităților, în conformitate cu o creștere proiectată, în anii următori, a cererii pentru roți cu diametru mai mare, care necesită o capacitate suplimentară de prelucrare mecanică și de vopsire.

| (230) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a evoluat negativ în perioada examinată, în pofida creșterii investițiilor totale în 2016, reflectând tendințele descrise anterior pentru rentabilitate și fluxul de lichidități. |
| --- | --- |

(230)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a evoluat negativ în perioada examinată, în pofida creșterii investițiilor totale în 2016, reflectând tendințele descrise anterior pentru rentabilitate și fluxul de lichidități.

4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (231) | În perioada examinată, prețurile de vânzare au crescut cu 21 %, ceea ce nu a fost suficient pentru a acoperi creșterea costurilor de producție (28 %) în perioada de anchetă. Nivelul de profit de 2,3 % al industriei din Uniune în 2015 s-a transformat în pierdere (– 1,1 %) în perioada de anchetă. Această tendință a avut ca rezultat scăderea similară a fluxului de lichidități (– 22 %) și a rentabilității investițiilor (– 134 %). |
| --- | --- |

(231)

În perioada examinată, prețurile de vânzare au crescut cu 21 %, ceea ce nu a fost suficient pentru a acoperi creșterea costurilor de producție (28 %) în perioada de anchetă. Nivelul de profit de 2,3 % al industriei din Uniune în 2015 s-a transformat în pierdere (– 1,1 %) în perioada de anchetă. Această tendință a avut ca rezultat scăderea similară a fluxului de lichidități (– 22 %) și a rentabilității investițiilor (– 134 %).

| (232) | În perioada examinată, nivelul producției industriei din Uniune a scăzut cu 4 %, volumul vânzărilor a scăzut, de asemenea, cu 4 %, iar cota de piață a scăzut de la 84,9 % la 79,8 %, în timp ce consumul a crescut cu 2 %. Trebuie menționat că, în aceeași perioadă, China a reușit să-și dubleze cota de piață. Aceste evoluții au adus industria Uniunii într-o situație vulnerabilă. |
| --- | --- |

(232)

În perioada examinată, nivelul producției industriei din Uniune a scăzut cu 4 %, volumul vânzărilor a scăzut, de asemenea, cu 4 %, iar cota de piață a scăzut de la 84,9 % la 79,8 %, în timp ce consumul a crescut cu 2 %. Trebuie menționat că, în aceeași perioadă, China a reușit să-și dubleze cota de piață. Aceste evoluții au adus industria Uniunii într-o situație vulnerabilă.

| (233) | Foarte puțini dintre indicatorii examinați au înregistrat o evoluție pozitivă în perioada examinată. Investițiile au crescut cu 87 %, dar aceste investiții sunt legate în principal de înlocuirea și modernizarea utilajelor. De asemenea, stocurile au scăzut pe parcursul întregii perioade examinate, dar, întrucât cea mai mare parte a volumului produsului este fabricată la cerere, scăderea stocurilor nu poate fi considerată o evoluție pozitivă în acest caz. |
| --- | --- |

(233)

Foarte puțini dintre indicatorii examinați au înregistrat o evoluție pozitivă în perioada examinată. Investițiile au crescut cu 87 %, dar aceste investiții sunt legate în principal de înlocuirea și modernizarea utilajelor. De asemenea, stocurile au scăzut pe parcursul întregii perioade examinate, dar, întrucât cea mai mare parte a volumului produsului este fabricată la cerere, scăderea stocurilor nu poate fi considerată o evoluție pozitivă în acest caz.

| (234) | În acest stadiu, pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(234)

În acest stadiu, pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (235) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți au adus în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că orice prejudiciu eventual cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping din RPC nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. Acești factori sunt importurile din țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și evoluția costurilor materiilor prime. |
| --- | --- |

(235)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți au adus în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că orice prejudiciu eventual cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping din RPC nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. Acești factori sunt importurile din țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și evoluția costurilor materiilor prime.

5.1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (236) | Importurile din RPC au crescut cu 108 % în perioada examinată și, de asemenea, și-au dublat cota de piață. Creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a fost responsabilă pentru cea mai mare parte din scăderea cotei de piață a industriei Uniunii. În plus, prețurile importurilor din RPC au scăzut în medie cu 7 % și, potrivit celor mai bune informații disponibile, au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 26,2 % în medie în perioada de anchetă. Prețurile scăzute ale importurilor din RPC au exercitat, de asemenea, o blocare semnificativă a prețurilor în perioada de anchetă, ceea ce a făcut ca industria Uniunii să înregistreze pierderi, întrucât nu a putut să își crească prețurile peste nivelul costurilor de producție. |
| --- | --- |

(236)

Importurile din RPC au crescut cu 108 % în perioada examinată și, de asemenea, și-au dublat cota de piață. Creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a fost responsabilă pentru cea mai mare parte din scăderea cotei de piață a industriei Uniunii. În plus, prețurile importurilor din RPC au scăzut în medie cu 7 % și, potrivit celor mai bune informații disponibile, au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 26,2 % în medie în perioada de anchetă. Prețurile scăzute ale importurilor din RPC au exercitat, de asemenea, o blocare semnificativă a prețurilor în perioada de anchetă, ceea ce a făcut ca industria Uniunii să înregistreze pierderi, întrucât nu a putut să își crească prețurile peste nivelul costurilor de producție.

| (237) | Analiza indicatorilor de prejudiciu de la considerentele 186-211 arată că situația economică a industriei din Uniune s-a înrăutățit, iar această evoluție a coincis cu o creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC, la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut cote de piață în favoarea importurilor mai ieftine și care au făcut obiectul unui dumping originare din China, iar unii producători din Uniune incluși în eșantion au confirmat, de asemenea, faptul că, astfel cum s-a stabilit deja în contextul anchetei privind roțile de aluminiu (85), producătorii de autovehicule utilizează în continuare ofertele chineze ca punct de referință pentru a forța scăderea prețurilor. Acest fapt a exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor din Uniune, care nu au putut fi majorate pentru a se ține cont de creșterile costurilor. Într-adevăr, creșterea importurilor și prețurile foarte scăzute identificate sunt factorii principali care trebuie luați în considerare în acest caz. Presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC a provocat blocarea prețurilor pentru industria Uniunii. În special în 2017 și în perioada de anchetă, când costurile unitare de producție au crescut din cauza prețurilor mai mari ale oțelului, industria din Uniune nu a fost în măsură să transfere pe deplin aceste creșteri ale costurilor în prețurile sale de vânzare. Acest lucru a făcut ca indicatorii de performanță ai industriei din Uniune să se deterioreze, ducând la pierderi în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(237)

Analiza indicatorilor de prejudiciu de la considerentele 186-211 arată că situația economică a industriei din Uniune s-a înrăutățit, iar această evoluție a coincis cu o creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC, la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut cote de piață în favoarea importurilor mai ieftine și care au făcut obiectul unui dumping originare din China, iar unii producători din Uniune incluși în eșantion au confirmat, de asemenea, faptul că, astfel cum s-a stabilit deja în contextul anchetei privind roțile de aluminiu (85), producătorii de autovehicule utilizează în continuare ofertele chineze ca punct de referință pentru a forța scăderea prețurilor. Acest fapt a exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor din Uniune, care nu au putut fi majorate pentru a se ține cont de creșterile costurilor. Într-adevăr, creșterea importurilor și prețurile foarte scăzute identificate sunt factorii principali care trebuie luați în considerare în acest caz. Presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC a provocat blocarea prețurilor pentru industria Uniunii. În special în 2017 și în perioada de anchetă, când costurile unitare de producție au crescut din cauza prețurilor mai mari ale oțelului, industria din Uniune nu a fost în măsură să transfere pe deplin aceste creșteri ale costurilor în prețurile sale de vânzare. Acest lucru a făcut ca indicatorii de performanță ai industriei din Uniune să se deterioreze, ducând la pierderi în perioada de anchetă.

85

| (238) | Din aceste motive, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(238)

Din aceste motive, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

5.2.1.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| (239) | Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Importuri din țări terțe











  Țara | | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcia | Volum (în mii de bucăți) | 3 433 | 3 450 | 3 557 | 3 793 |
| Indice | 100 | 100 | 104 | 110 |
| Cota de piață (%) | 8,9 | 9,0 | 8,9 | 9,6 |
| Indice | 100 | 101 | 100 | 108 |
| Preț mediu (per kg) | 2,11 | 1,98 | 2,00 | 1,96 |
| Indice | 100 | 94 | 95 | 93 |
| Alte țări | Volum (în mii de bucăți) | 1 383 | 1 517 | 2 050 | 2 050 |
| Indice | 100 | 110 | 148 | 148 |
| Cota de piață (%) | 3,6 | 3,9 | 5,1 | 5,2 |
| Indice | 100 | 110 | 142 | 145 |
| Preț mediu (per kg) | 2,85 | 2,69 | 2,77 | 2,85 |
| Indice | 100 | 94 | 97 | 100 |
| Sursă: EUWA pentru volume, Eurostat pentru tendințele prețurilor. |

(239)

Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Importuri din țări terțe

Importuri din țări terțe

Țara

2015

2016

2017

PA

Turcia

Volum (în mii de bucăți)

3 433

3 450

3 557

3 793

Indice

Indice

100

100

100

100

104

104

110

110

Cota de piață (%)

8,9

9,0

8,9

9,6

Indice

Indice

100

100

101

101

100

100

108

108

Preț mediu (per kg)

2,11

1,98

2,00

1,96

Indice

Indice

100

100

94

94

95

95

93

93

Alte țări

Volum (în mii de bucăți)

1 383

1 517

2 050

2 050

Indice

Indice

100

100

110

110

148

148

148

148

Cota de piață (%)

3,6

3,9

5,1

5,2

Indice

Indice

100

100

110

110

142

142

145

145

Preț mediu (per kg)

2,85

2,69

2,77

2,85

Indice

Indice

100

100

94

94

97

97

100

100

Sursă: EUWA pentru volume, Eurostat pentru tendințele prețurilor.

Sursă:

| (240) | Deși importurile din Turcia au crescut pe parcursul perioadei de anchetă, evoluția acestora a fost mult mai puțin marcată decât cea a importurilor din China. |
| --- | --- |

(240)

Deși importurile din Turcia au crescut pe parcursul perioadei de anchetă, evoluția acestora a fost mult mai puțin marcată decât cea a importurilor din China.

| (241) | În ceea ce privește volumul, importurile din Turcia au crescut cu 360 000 de unități în perioada de anchetă, în timp ce China și-a dublat exporturile în Uniune, acestea crescând cu 1 000 000 de unități în aceeași perioadă. Drept urmare, cota de piață a Chinei a crescut cu 2,7 puncte procentuale (de la 2,6 % la 5,3 %), în timp ce creșterea în cazul Turciei a rămas mai modestă (+0,7 puncte procentuale). În ceea ce privește prețurile, astfel cum s-a menționat mai sus, datele Eurostat nu oferă o bază precisă pentru compararea prețurilor. În plângerea sa, EUWA a furnizat totuși date care arată, pentru șase tipuri reprezentative de roți, că prețurile produsului din Turcia au fost substanțial mai mari decât ale produsului din China – în medie, cu aproximativ 25 % mai mari –, ceea ce este comparabil cu marja de subcotare stabilită în considerentul 205. Având în vedere aceste elemente, pe baza dovezilor disponibile, importurile din Turcia nu pot fi considerate ca fiind realizate la prețuri prejudiciabile. |
| --- | --- |

(241)

În ceea ce privește volumul, importurile din Turcia au crescut cu 360 000 de unități în perioada de anchetă, în timp ce China și-a dublat exporturile în Uniune, acestea crescând cu 1 000 000 de unități în aceeași perioadă. Drept urmare, cota de piață a Chinei a crescut cu 2,7 puncte procentuale (de la 2,6 % la 5,3 %), în timp ce creșterea în cazul Turciei a rămas mai modestă (+0,7 puncte procentuale). În ceea ce privește prețurile, astfel cum s-a menționat mai sus, datele Eurostat nu oferă o bază precisă pentru compararea prețurilor. În plângerea sa, EUWA a furnizat totuși date care arată, pentru șase tipuri reprezentative de roți, că prețurile produsului din Turcia au fost substanțial mai mari decât ale produsului din China – în medie, cu aproximativ 25 % mai mari –, ceea ce este comparabil cu marja de subcotare stabilită în considerentul 205. Având în vedere aceste elemente, pe baza dovezilor disponibile, importurile din Turcia nu pot fi considerate ca fiind realizate la prețuri prejudiciabile.

| (242) | Importurile din celelalte țări luate împreună au crescut cu 48 % în perioada în cauză, cota de piață a acestora crescând de la 3,6 % la 5,2 %. În pofida acestui lucru și pe baza singurelor informații disponibile, prețurile importurilor din alte țări terțe au fost cu aproximativ 50 % mai mari decât prețurile de dumping ale importurilor din China. |
| --- | --- |

(242)

Importurile din celelalte țări luate împreună au crescut cu 48 % în perioada în cauză, cota de piață a acestora crescând de la 3,6 % la 5,2 %. În pofida acestui lucru și pe baza singurelor informații disponibile, prețurile importurilor din alte țări terțe au fost cu aproximativ 50 % mai mari decât prețurile de dumping ale importurilor din China.

| (243) | Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că importurile din alte țări terțe decât RPC nu atenuează legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(243)

Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că importurile din alte țări terțe decât RPC nu atenuează legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.2.2.   Rezultatele la export ale industriei Uniunii

Rezultatele la export ale industriei Uniunii

| (244) | Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 13


  Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor (în mii de bucăți) | 1 003 | 1 156 | 1 401 | 1 371 |
| Indice | 100 | 115 | 140 | 137 |
| Preț mediu (EUR/bucată) | 16,2 | 16,0 | 19,3 | 17,4 |
| Indice | 100 | 99 | 119 | 108 |
| Cota de piață a exporturilor (%) | 3,0 | 3,5 | 4,1 | 4,2 |
| Indice | 100 | 116 | 139 | 140 |
| Sursă: EUWA (volume), producători incluși în eșantion (prețuri). |

(244)

Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 13

Tabelul 13

Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune

Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune

2015

2016

2017

PA

Volumul exporturilor (în mii de bucăți)

1 003

1 156

1 401

1 371

Indice

Indice

100

100

115

115

140

140

137

137

Preț mediu (EUR/bucată)

16,2

16,0

19,3

17,4

Indice

Indice

100

100

99

99

119

119

108

108

Cota de piață a exporturilor (%)

3,0

3,5

4,1

4,2

Indice

Indice

100

100

116

116

139

139

140

140

Sursă: EUWA (volume), producători incluși în eșantion (prețuri).

Sursă

| (245) | În perioada examinată, cota exporturilor industriei Uniunii a reprezentat mai puțin de 3 % din producția totală a acesteia. Prin urmare, chiar dacă exporturile au crescut cu 40 %, ceea ce înseamnă cu aproximativ 300 000 de unități, aceasta reprezintă doar o mică parte din scăderea producției. Uniunea a rămas principala piață a industriei din Uniune, reprezentând 95,8 % din vânzările acesteia în perioada de anchetă, iar aceste vânzări au scăzut atât în termeni absoluți, cât și în ceea ce privește cota de piață în perioada examinată. |
| --- | --- |

(245)

În perioada examinată, cota exporturilor industriei Uniunii a reprezentat mai puțin de 3 % din producția totală a acesteia. Prin urmare, chiar dacă exporturile au crescut cu 40 %, ceea ce înseamnă cu aproximativ 300 000 de unități, aceasta reprezintă doar o mică parte din scăderea producției. Uniunea a rămas principala piață a industriei din Uniune, reprezentând 95,8 % din vânzările acesteia în perioada de anchetă, iar aceste vânzări au scăzut atât în termeni absoluți, cât și în ceea ce privește cota de piață în perioada examinată.

| (246) | Prin urmare, se concluzionează că, în cel mai bun caz, aceste vânzări la export au atenuat ușor prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(246)

Prin urmare, se concluzionează că, în cel mai bun caz, aceste vânzări la export au atenuat ușor prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (247) | Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că exporturile industriei Uniunii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(247)

Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că exporturile industriei Uniunii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii.

5.2.3.   Prețul oțelului

Prețul oțelului

| (248) | În plângere s-a menționat faptul că, în perioada examinată, prețul oțelului în Uniune a crescut semnificativ și acest lucru a fost confirmat în timpul verificărilor la fața locului, efectuate la sediile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Într-adevăr, prețul mediu de achiziție al rulourilor laminate la cald cumpărate de producătorii incluși în eșantion a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 14


  Costul mediu al rulourilor laminate la cald necesare pentru producerea unei roți | 2015 | 2016 | 2017 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 98 | 122 | 133 |
| Sursă: Producători incluși în eșantion. |

(248)

În plângere s-a menționat faptul că, în perioada examinată, prețul oțelului în Uniune a crescut semnificativ și acest lucru a fost confirmat în timpul verificărilor la fața locului, efectuate la sediile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Într-adevăr, prețul mediu de achiziție al rulourilor laminate la cald cumpărate de producătorii incluși în eșantion a evoluat după cum urmează:

Tabelul 14

Tabelul 14

Costul mediu al rulourilor laminate la cald necesare pentru producerea unei roți

Costul mediu al rulourilor laminate la cald necesare pentru producerea unei roți

2015

2016

2017

PA

Indice

Indice

100

100

98

98

122

122

133

133

Sursă: Producători incluși în eșantion.

Sursă

| (249) | Costul mediu al rulourilor laminate la cald necesare pentru producerea unei roți a crescut cu 33 % în perioada examinată. Rulourile laminate la cald reprezintă aproximativ 50 % din costul de producție. În condiții normale, industria ar transfera astfel de creșteri ale costurilor către clienții săi, în special dacă rentabilitatea sa este scăzută. În condițiile actuale, caracterizate de volume mari și în continuă creștere ale unor importuri la prețuri anormal de mici din China, industria Uniunii nu a fost în măsură să își ajusteze prețurile de vânzare în consecință. |
| --- | --- |

(249)

Costul mediu al rulourilor laminate la cald necesare pentru producerea unei roți a crescut cu 33 % în perioada examinată. Rulourile laminate la cald reprezintă aproximativ 50 % din costul de producție. În condiții normale, industria ar transfera astfel de creșteri ale costurilor către clienții săi, în special dacă rentabilitatea sa este scăzută. În condițiile actuale, caracterizate de volume mari și în continuă creștere ale unor importuri la prețuri anormal de mici din China, industria Uniunii nu a fost în măsură să își ajusteze prețurile de vânzare în consecință.

| (250) | Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că nu creșterea costului materiei prime a constituit o cauză a prejudiciului, ci mai degrabă faptul că, astfel cum s-a stabilit mai sus (a se vedea considerentul 249), industria Uniunii nu a putut reflecta această creștere în prețurile sale, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping din China, ceea ce a condus la scăderea rentabilității. |
| --- | --- |

(250)

Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că nu creșterea costului materiei prime a constituit o cauză a prejudiciului, ci mai degrabă faptul că, astfel cum s-a stabilit mai sus (a se vedea considerentul 249), industria Uniunii nu a putut reflecta această creștere în prețurile sale, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping din China, ceea ce a condus la scăderea rentabilității.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (251) | În perioada examinată, volumele importurilor din RPC și cotele de piață ale acestora au crescut semnificativ, în timp ce prețurile din RPC au scăzut în medie cu 9 %. Mai important, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au subcotat în mod semnificativ prețurile din Uniune ale acestui produs sensibil la prețuri. În plus, presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC a subminat volumele și prețurile vânzărilor industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate, cu efecte deosebit de prejudiciabile în 2017 și în perioada de anchetă, când s-au înregistrat creșteri ale costurilor. Această presiune a provocat pierderi severe la nivel de producție, vânzări și rentabilitate în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(251)

În perioada examinată, volumele importurilor din RPC și cotele de piață ale acestora au crescut semnificativ, în timp ce prețurile din RPC au scăzut în medie cu 9 %. Mai important, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au subcotat în mod semnificativ prețurile din Uniune ale acestui produs sensibil la prețuri. În plus, presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC a subminat volumele și prețurile vânzărilor industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate, cu efecte deosebit de prejudiciabile în 2017 și în perioada de anchetă, când s-au înregistrat creșteri ale costurilor. Această presiune a provocat pierderi severe la nivel de producție, vânzări și rentabilitate în perioada de anchetă.

| (252) | Pe baza analizei de la considerentele 236-250, Comisia a concluzionat în această etapă că niciunul dintre ceilalți factori, luați în considerare individual sau colectiv, nu atenuează legătura de cauzalitate dintre prejudiciul material suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC. |
| --- | --- |

(252)

Pe baza analizei de la considerentele 236-250, Comisia a concluzionat în această etapă că niciunul dintre ceilalți factori, luați în considerare individual sau colectiv, nu atenuează legătura de cauzalitate dintre prejudiciul material suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (253) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea să concluzioneze în mod clar că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida determinării unui dumping prejudiciabil. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale altor operatori economici relevanți. |
| --- | --- |

(253)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea să concluzioneze în mod clar că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida determinării unui dumping prejudiciabil. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale altor operatori economici relevanți.

6.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (254) | Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă prejudicii materiale din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care i-au subcotat prețurile, au blocat creșterea acestora și au provocat o pierdere semnificativă a cotei de piață, ducând la pierderi în perioada de anchetă, astfel cum s-a arătat în secțiunile 4 și 5 de mai sus. |
| --- | --- |

(254)

Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă prejudicii materiale din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care i-au subcotat prețurile, au blocat creșterea acestora și au provocat o pierdere semnificativă a cotei de piață, ducând la pierderi în perioada de anchetă, astfel cum s-a arătat în secțiunile 4 și 5 de mai sus.

| (255) | Se preconizează că industria din Uniune va beneficia de măsurile impuse, care probabil vor împiedica o nouă creștere a importurilor din China la prețuri foarte scăzute. În cazul în care nu se instituie măsuri, se preconizează că aceste importuri vor continua și chiar vor crește, cauzând prejudicii suplimentare industriei din UE. |
| --- | --- |

(255)

Se preconizează că industria din Uniune va beneficia de măsurile impuse, care probabil vor împiedica o nouă creștere a importurilor din China la prețuri foarte scăzute. În cazul în care nu se instituie măsuri, se preconizează că aceste importuri vor continua și chiar vor crește, cauzând prejudicii suplimentare industriei din UE.

6.2.   Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

| (256) | La deschiderea anchetei, au fost contactați 72 de importatori, de utilizatori și de asociații ale acestora. |
| --- | --- |

(256)

La deschiderea anchetei, au fost contactați 72 de importatori, de utilizatori și de asociații ale acestora.

| (257) | Doar doi importatori au răspuns furnizând informațiile necesare pentru eșantionare. Cu toate acestea, în cele din urmă, ambii au refuzat să coopereze în continuare la anchetă și, prin urmare, Comisia nu a reușit să obțină cooperare din partea importatorilor. |
| --- | --- |

(257)

Doar doi importatori au răspuns furnizând informațiile necesare pentru eșantionare. Cu toate acestea, în cele din urmă, ambii au refuzat să coopereze în continuare la anchetă și, prin urmare, Comisia nu a reușit să obțină cooperare din partea importatorilor.

| (258) | Comisia a trimis chestionare celor două grupuri de producători de autoturisme care și-au manifestat interesul după deschiderea anchetei, dar niciunul dintre acestea nu a prezentat observații și nu a transmis un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(258)

Comisia a trimis chestionare celor două grupuri de producători de autoturisme care și-au manifestat interesul după deschiderea anchetei, dar niciunul dintre acestea nu a prezentat observații și nu a transmis un răspuns la chestionar.

| (259) | În urma anchetei s-a constatat că impactul măsurilor asupra roților din oțel este limitat pentru producătorii de autoturisme. Această concluzie rezultă din estimarea prezentată de un producător din Uniune inclus în eșantion, potrivit căreia un set complet de roți din oțel reprezintă aproximativ 0,6 % din costul de fabricație al unui autoturism mic sau 0,7 % din costul de fabricație al unui camion (86). Nu există alte informații la dosar care să arate că măsurile ar avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor, care să depășească impactul pozitiv asupra industriei din Uniune. La aceeași concluzie s-a ajuns și în cadrul celei mai recente anchete asupra unui produs similar (87). |
| --- | --- |

(259)

În urma anchetei s-a constatat că impactul măsurilor asupra roților din oțel este limitat pentru producătorii de autoturisme. Această concluzie rezultă din estimarea prezentată de un producător din Uniune inclus în eșantion, potrivit căreia un set complet de roți din oțel reprezintă aproximativ 0,6 % din costul de fabricație al unui autoturism mic sau 0,7 % din costul de fabricație al unui camion (86). Nu există alte informații la dosar care să arate că măsurile ar avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor, care să depășească impactul pozitiv asupra industriei din Uniune. La aceeași concluzie s-a ajuns și în cadrul celei mai recente anchete asupra unui produs similar (87).

86

87

6.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (260) | Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri asupra importurilor de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(260)

Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri asupra importurilor de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (261) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(261)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (262) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(262)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (263) | În acest caz, prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar fi în măsură să își acopere costurile de producție, inclusiv costurile care decurg din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele acestora la care Uniunea este parte și din convențiile OIM enumerate în anexa Ia la regulamentul de bază și să obțină un profit rezonabil (denumit în continuare „profitul-țintă”). |
| --- | --- |

(263)

În acest caz, prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar fi în măsură să își acopere costurile de producție, inclusiv costurile care decurg din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele acestora la care Uniunea este parte și din convențiile OIM enumerate în anexa Ia la regulamentul de bază și să obțină un profit rezonabil (denumit în continuare „profitul-țintă”).

| (264) | Articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază stabilește nivelul minim al profitului-țintă la 6 %. În conformitate cu articolul menționat, pentru stabilirea profitului-țintă, Comisia a luat în considerare următorii factori: nivelul de rentabilitate înainte de creșterea importurilor din RPC, nivelul de rentabilitate necesar pentru a acoperi pe deplin costurile și investițiile, costurile cu cercetarea și dezvoltarea (C & D) și inovarea, și nivelul de rentabilitate preconizat în condiții normale de concurență. |
| --- | --- |

(264)

Articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază stabilește nivelul minim al profitului-țintă la 6 %. În conformitate cu articolul menționat, pentru stabilirea profitului-țintă, Comisia a luat în considerare următorii factori: nivelul de rentabilitate înainte de creșterea importurilor din RPC, nivelul de rentabilitate necesar pentru a acoperi pe deplin costurile și investițiile, costurile cu cercetarea și dezvoltarea (C & D) și inovarea, și nivelul de rentabilitate preconizat în condiții normale de concurență.

| (265) | Astfel cum se arată în tabelul 3, importurile din RPC au crescut constant pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, niciunul dintre acești ani nu ar fi adecvat pentru a furniza un profit-țintă în conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază. Niciunul dintre producătorii incluși în eșantion nu a formulat o cerere motivată cu privire la pierderi de investiții sau costuri cu cercetarea, dezvoltarea și inovarea. Având în vedere informațiile de mai sus, Comisia a recurs la utilizarea profitului-țintă minim de 6 %, care a fost adăugat la costul real de producție al industriei din Uniune pentru a stabili prețul neprejudiciabil. |
| --- | --- |

(265)

Astfel cum se arată în tabelul 3, importurile din RPC au crescut constant pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, niciunul dintre acești ani nu ar fi adecvat pentru a furniza un profit-țintă în conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază. Niciunul dintre producătorii incluși în eșantion nu a formulat o cerere motivată cu privire la pierderi de investiții sau costuri cu cercetarea, dezvoltarea și inovarea. Având în vedere informațiile de mai sus, Comisia a recurs la utilizarea profitului-țintă minim de 6 %, care a fost adăugat la costul real de producție al industriei din Uniune pentru a stabili prețul neprejudiciabil.

| (266) | Întrucât nu s-au formulat cereri în temeiul articolului 7 alineatul (2d) cu privire la costurile curente sau viitoare care decurg din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele acestora sau din convențiile OIM enumerate, nu s-au adăugat alte costuri la prețul neprejudiciabil astfel stabilit. |
| --- | --- |

(266)

Întrucât nu s-au formulat cereri în temeiul articolului 7 alineatul (2d) cu privire la costurile curente sau viitoare care decurg din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele acestora sau din convențiile OIM enumerate, nu s-au adăugat alte costuri la prețul neprejudiciabil astfel stabilit.

| (267) | În continuare, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorului-exportator cooperant inclus în eșantion din RPC și prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. Marja de subcotare rezultată a fost de 50,3 %. |
| --- | --- |

(267)

În continuare, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorului-exportator cooperant inclus în eșantion din RPC și prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. Marja de subcotare rezultată a fost de 50,3 %.

| (268) | Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „alte societăți cooperante” enumerate în anexa 1 a fost media eșantionului, și anume 50,3 %. |
| --- | --- |

(268)

Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „alte societăți cooperante” enumerate în anexa 1 a fost media eșantionului, și anume 50,3 %.

| (269) | Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „toate celelalte societăți” este definit, în conformitate cu metodologia utilizată pentru stabilirea marjei de dumping reziduale, astfel cum se explică în considerentul 186, prin calcularea marjei de subcotare medii ponderate identificate la societatea inclusă în eșantion pentru cele opt tipuri de produse cu cele mai mari marje de subcotare individuale. Aceste tipuri de produse au reprezentat 15 % din importurile de la exportatorul chinez cooperant. Marja de subcotare reziduală rezultată a fost de 66,4 %. |
| --- | --- |

(269)

Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru „toate celelalte societăți” este definit, în conformitate cu metodologia utilizată pentru stabilirea marjei de dumping reziduale, astfel cum se explică în considerentul 186, prin calcularea marjei de subcotare medii ponderate identificate la societatea inclusă în eșantion pentru cele opt tipuri de produse cu cele mai mari marje de subcotare individuale. Aceste tipuri de produse au reprezentat 15 % din importurile de la exportatorul chinez cooperant. Marja de subcotare reziduală rezultată a fost de 66,4 %.

7.2.   Măsuri provizorii

Măsuri provizorii

| (270) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(270)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (271) | Este necesar să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de roți din oțel originare din RPC în conformitate cu regula taxei celei mai mici de la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping, ținând cont și de circumstanțele descrise în considerentele 18 și 184. Valoarea taxelor trebuie stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu. |
| --- | --- |

(271)

Este necesar să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de roți din oțel originare din RPC în conformitate cu regula taxei celei mai mici de la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping, ținând cont și de circumstanțele descrise în considerentele 18 și 184. Valoarea taxelor trebuie stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu.

| (272) | Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie stabilite după cum urmează:








  Societate | Marjă de dumping (%) | Marjă de prejudiciu (%) | Taxă antidumping provizorie (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Alte societăți cooperante | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Toate celelalte societăți | 80,1 | 66,4 | 66,4 |

(272)

Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie stabilite după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping (%)

Marjă de prejudiciu (%)

Taxă antidumping provizorie (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

50,3

50,3

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

69,4

50,3

50,3

Alte societăți cooperante

69,4

50,3

50,3

Toate celelalte societăți

80,1

66,4

66,4

| (273) | Nivelurile individuale ale taxei antidumping aplicabile societăților menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să fie supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu trebuie să fie supuse niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(273)

Nivelurile individuale ale taxei antidumping aplicabile societăților menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să fie supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu trebuie să fie supuse niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (274) | O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (88). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabil acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(274)

O societate care își modifică ulterior denumirea poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (88). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabil acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii.

88

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (275) | Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile cărora li se aplică taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să fie supuse taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(275)

Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile cărora li se aplică taxe antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă trebuie să fie supuse taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (276) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți trebuie să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(276)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți trebuie să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă.

| (277) | Statisticile privind RO sunt deseori exprimate în număr de bucăți. Cu toate acestea, nu există nicio unitate de măsură suplimentară pentru RO precizată în Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (89). Prin urmare, este necesar ca, pentru importurile de produs în cauză, să figureze în declarația de punere în liberă circulație nu doar masa în kg sau tone, ci și numărul de bucăți importate. Pentru codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097, trebuie precizat numărul de bucăți. |
| --- | --- |

(277)

Statisticile privind RO sunt deseori exprimate în număr de bucăți. Cu toate acestea, nu există nicio unitate de măsură suplimentară pentru RO precizată în Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (89). Prin urmare, este necesar ca, pentru importurile de produs în cauză, să figureze în declarația de punere în liberă circulație nu doar masa în kg sau tone, ci și numărul de bucăți importate. Pentru codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097, trebuie precizat numărul de bucăți.

89

8.   INFORMAȚII ÎN ETAPA PROVIZORIE

INFORMAȚII ÎN ETAPA PROVIZORIE

| (278) | În conformitate cu articolul 19a din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la impunerea planificată a taxelor provizorii. Această informație a fost, de asemenea, pusă la dispoziția publicului larg prin intermediul site-ului web al DG TRADE. Părților interesate li s-a acordat un termen de trei zile lucrătoare pentru a transmite observații privind acuratețea calculelor care le-au fost comunicate în mod specific. |
| --- | --- |

(278)

În conformitate cu articolul 19a din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la impunerea planificată a taxelor provizorii. Această informație a fost, de asemenea, pusă la dispoziția publicului larg prin intermediul site-ului web al DG TRADE. Părților interesate li s-a acordat un termen de trei zile lucrătoare pentru a transmite observații privind acuratețea calculelor care le-au fost comunicate în mod specific.

| (279) | Nu s-au primit observații privind acuratețea calculelor. |
| --- | --- |

(279)

Nu s-au primit observații privind acuratețea calculelor.

9.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (280) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise în termen de 15 zile și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale în termen de cinci zile. |
| --- | --- |

(280)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise în termen de 15 zile și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale în termen de cinci zile.

| (281) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei, |
| --- | --- |

(281)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de roți din oțel, indiferent dacă sunt însoțite sau nu de accesoriile lor și dacă sunt echipate sau nu cu anvelope, proiectate pentru:

| 1. | tractoare rutiere, |
| --- | --- |

1.

tractoare rutiere,

| 2. | autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri, |
| --- | --- |

2.

autovehicule destinate transportului de persoane și/sau transportului de mărfuri,

| 3. | autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale), |
| --- | --- |

3.

autovehicule pentru utilizări speciale (de exemplu, autovehicule pentru stingerea incendiilor, camioane pentru împrăștiat materiale),

| 4. | remorci sau semiremorci, fără propulsie mecanică, pentru tractoare rutiere, |
| --- | --- |

4.

remorci sau semiremorci, fără propulsie mecanică, pentru tractoare rutiere,

originare din Republica Populară Chineză, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 și ex 8716 90 90 (codurile TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 și 8716909097) (denumite în continuare „produsul în cauză”).

Următoarele produse sunt excluse:

| 1. | roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10; |
| --- | --- |

1.

roțile din oțel destinate industriei de montaj pentru motocultoare, încadrate în prezent la subpoziția 8701 10;

| 2. | roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere; |
| --- | --- |

2.

roțile pentru cvadricicluri destinate utilizării rutiere;

| 3. | părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel; |
| --- | --- |

3.

părțile de roți turnate dintr-o singură piesă în formă de stea, din oțel;

| 4. | roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice]; |
| --- | --- |

4.

roțile pentru autovehicule destinate în mod specific altor utilizări decât utilizarea pe drumuri publice [de exemplu, roțile pentru tractoare agricole sau tractoare forestiere, pentru motostivuitoare, pentru vehicule pentru împingerea avioanelor (de tip „pushback”), pentru autobasculante concepute pentru a fi utilizate în afara drumurilor publice];

| 5. | roțile pentru remorci de autoturisme, rulote, remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, cu un diametru al jantei de maximum 16 inchi. |
| --- | --- |

5.

roțile pentru remorci de autoturisme, rulote, remorci agricole și alte utilaje agricole remorcate utilizate pe câmp, cu un diametru al jantei de maximum 16 inchi.

(2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, se stabilesc după cum urmează:

| Societate | Taxă antidumping provizorie (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 50,3 | C508 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. | 50,3 | C509 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. | 50,3 | C510 |
| Alte societăți cooperante enumerate în anexa I | 50,3 | A se vedea anexa I |
| Toate celelalte societăți | 66,4 | C999 |

Societate

Taxă antidumping provizorie (%)

Cod adițional TARIC

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

50,3

C508

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd.

50,3

C509

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd.

50,3

C510

Alte societăți cooperante enumerate în anexa I

50,3

A se vedea anexa I

Toate celelalte societăți

66,4

C999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de (produsul în cauză) vândut la export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost fabricat de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în [RPC]. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”
  În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind produsul menționat la alineatul (1), numărul de bucăți din produsul importat se înscrie în câmpul relevant al declarației respective.

(6)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.

Articolul 2

(1)   Părțile interesate trebuie să transmită Comisiei observațiile lor scrise cu privire la prezentul regulament în termen de 15 zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   Părțile interesate care doresc o audiere cu Comisia trebuie să formuleze o cerere în acest sens în termen de cinci zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)   Părțile interesate care doresc o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale trebuie să formuleze o cerere în acest sens în termen de cinci zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Consilierul-auditor examinează cererile depuse după acest termen și poate decide să le accepte, dacă este cazul.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică pentru o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 octombrie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză (JO C 60, 15.2.2019. p. 19).

2

(3)  Aviz de modificare a avizului de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de roți din oțel originare din Republica Populară Chineză (JO C 111, 25.3.2019, p. 52).

3

(4)  A se vedea secțiunea 3.1 din regulament.

4

(5)  Disponibile la adresa http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2383 (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

5

(6)  Nr. t19.001009.

6

(7)  Nr. t19.001778.

7

(8)  Document de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială, 20 decembrie 2017, SWD(2017) 483 final/2 (denumit în continuare „raportul”).

8

(9)  A se vedea p. 15 din plângere și anexa 14 la aceasta.

9

(10)  
  „Overcapacity in China – an impediment to the Party’s reform agenda” (Supracapacitatea din China, un impediment pentru agenda de reforme a partidului), Camera de Comerț a Uniunii Europene în China, p. 19 (anexa 14 la plângere).

10

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/687 al Comisiei din 2 mai 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 116, 3.5.2019, p. 5) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/688 al Comisiei din 2 mai 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 116, 3.5.2019, p. 39).

11

(12)  Raport – capitolul 2, pp. 6-7.

12

(13)  Raport – capitolul 2, p. 10.

13

(14)  Disponibil la adresa http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

14

(15)  Raport – capitolul 2, pp. 20-21.

15

(16)  Raport – capitolul 3, pp. 41, 73-74.

16

(17)  Raport – capitolul 6, pp. 120-121.

17

(18)  Raport – capitolul 6, pp. 122-135.

18

(19)  Raport – capitolul 7, pp. 167-168.

19

(20)  Raport – capitolul 8, pp. 169-170, 200-201.

20

(21)  Raport – capitolul 2, pp. 15-16, raport – capitolul 4, p. 50, p. 84, raport – capitolul 5, pp. 108-109.

21

(22)  Raport – capitolul 3, p. 22-24 și capitolul 5, p. 97-108.

22

(23)  Raport – capitolul 5, pp. 104-9.

23

(24)  Raport – capitolul 14, p. 358. 51 % întreprinderi private și 49 % IDS în ceea ce privește producția și 44 % IDS și 56 % întreprinderi private în ceea ce privește capacitatea.

24

(25)  Disponibil la www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (link consultat ultima dată la 12 septembrie 2019), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e

25

(link consultat ultima dată la 15 iulie 2019), și www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (link consultat ultima dată la 11 septembrie 2019).

(26)  Disponibil la http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (link consultat ultima dată la 12 septembrie 2019) și http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (link consultat ultima dată la 12 septembrie 2019).

26

(27)  Astfel cum s-a întâmplat cu fuziunea dintre întreprinderea privată Rizhao și întreprinderea deținută de stat Shandong Iron and Steel din 2009. A se vedea Beijing steel report, p. 58, și preluarea pachetului majoritar de acțiuni ale Magang Steel de către China Baowu Steel Group în iunie 2019; a se vedea https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (link consultat ultima dată la 11 septembrie 2019).

27

(28)  
  JO L 116, 3.5.2019, p. 39.

28

(29)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

29

(30)  
  PwC Automotive Industry Bluebook (2017 Edition) China Automotive Market: Witnessing the Transformation [Cartea albastră a PwC privind industria auto (ediția din 2017), „Piața auto din China: transformările curente”], p. 36, document disponibil la https://www.pwccn.com/en/automotive/pwc-auto-industry-blue-book.pdf (link consultat ultima dată la 21 august 2019); J. D. Power, China Market Insight – China’s Five Year Plan (J. D. Power, Situația pieței chineze – Planul cincinal al Chinei), document disponibil la https://www.jdpower.com/sites/default/files/china_five_year_plan.pdf (link consultat ultima dată la 21 august 2019).

30

PwC Automotive Industry Bluebook (2017 Edition) China Automotive Market: Witnessing the Transformation

China Market Insight – China’s Five Year Plan

Situația pieței chineze – Planul cincinal al Chinei

(31)  Raport – capitolul 5, pp. 100-1.

31

(32)  Raport – capitolul 2, p. 26

32

(33)  Raport – capitolul 2, pp. 31-2.

33

(34)  Disponibil la adresa https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

34

(35)  Textul complet al planului este disponibil pe site-ul web al MIIT: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (link consultat ultima dată la 16 iulie 2019)

35

(36)  Disponibil la adresa http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

36

(37)  A se vedea considerentul 64 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

37

(38)  Raportul anual pe 2018 al SAIC Motor, p. 24, disponibil la https://www.saicmotor.com/english/images/investor_relations/annual_report/2019/7/10/FCA72DB2F082468293A9E76A81E5DFE2.pdf (link consultat ultima dată la 21 august 2019).

38

(39)  Raport – capitolele 14.1-14.3.

39

(40)  Raport – capitolul 4, pp. 41-42 și 83.

40

(41)  Raport, partea III, capitolul 14, p. 346 și urm.

41

(42)  Introducere la Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice.

42

(43)  Raport, capitolul 14, p. 347.

43

(44)  Al 13-lea plan cincinal pentru dezvoltare economică și socială al Republicii Populare Chineze (2016-2020), disponibil la adresa http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

44

(45)  Raport – capitolul 14, p. 349.

45

(46)  Raport – capitolul 14, p. 352.

46

(47)  Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) emis prin Ordinul nr. 9 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 27 martie 2011 și modificat în conformitate cu Decizia Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă cu privire la modificarea clauzelor relevante ale Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) emis prin Ordinul nr. 21 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 16 februarie 2013.

47

(48)  A se vedea considerentul 56 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

48

(49)  Raport – capitolul 14, pp. 375-376.

49

(50)  Raport – capitolul 6, pp. 138-149.

50

(51)  Raport – capitolul 9, p. 216.

51

(52)  Raport – capitolul 9, pp. 213-215.

52

(53)  Raport – capitolul 9, pp. 209-211.

53

(54)  A se vedea considerentele 281-311 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

54

(55)  Raport – capitolul 13, pp. 332-337.

55

(56)  Raport – capitolul 13, p. 336.

56

(57)  Raport – capitolul 13, pp. 337-341.

57

(58)  Raport – capitolul 6, pp. 114-117.

58

(59)  Raport – capitolul 6, p. 119.

59

(60)  Raport – capitolul 6, p. 120.

60

(61)  Raport – capitolul 6, pp. 121-122, 126-128, 133-135.

61

(62)  A se vedea Documentul de lucru al FMI „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Soluționarea problemei datoriilor întreprinderilor din China), de Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, octombrie 2016, WP/16/203.

62

(63)  Raport – capitolul 6, pp. 121-122, 126-128, 133-135.

63

(64)  A se vedea considerentele 83-244 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

64

(65)  World Bank Open Data – Venituri medii-superioare, disponibil la adresa https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (link consultat ultima dată la 15 iulie 2019).

65

(66)  În cazul în care produsul care face obiectul reexaminării nu este fabricat în nicio țară cu un nivel similar de dezvoltare, se poate lua în considerare fabricarea unui produs din aceeași categorie generală și/sau sector cu produsul care face obiectul reexaminării.

66

(67)  Disponibil la adresa:

67

https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (link consultat ultima dată la 3 iulie 2019).

(68)  Disponibil la adresa http://portal.siscomex.gov.br/legislacao/legislacao/mais-legislacoes/mcti (link consultat ultima dată la 3 iulie 2019).

68

(69)  De exemplu, a se vedea https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ sau https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (link consultat ultima dată la 3 iulie 2019).

69

(70)  Disponibil la adresa:

70

https://www.iochpe.com.br/Download.aspx?Arquivo=Es93IRz+hvwnExFo7bRkrA== (link consultat ultima dată la 4 iulie 2019).

(71)  Importurile braziliene sunt raportate la nivelul FOB în GTA.

71

(72)  Exporturile braziliene sunt raportate la nivelul FOB în GTA.

72

(73)  Disponibil la http://www.meps.co.uk/L.AmerPrice.htm (link consultat ultima dată la 29 august 2019); produsul este descris după cum urmează: profile și grinzi – grinzi dublu T de 240 mm × 240 mm – cu excepția SUA și a Canadei: grinzi cu aripi largi, de 10 inchi × 10 inchi, și a Chinei: grinzi dublu T de 300 mm × 300 mm [date disponibile la http://www.meps.co.uk/definitions.htm (link consultat ultima dată la 29 august 2019)].

73

(74)  Disponibil la adresa https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=518377340582818&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=o8k2wnnrz_1#!%40%40%3F_afrWindowId%3Do8k2wnnrz_1%26_afrLoop%3D518377340582818%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Do8k2wnnrz_54 (link consultat ultima dată la 4 iulie 2019).

74

(75)  Disponibil la adresa https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (link consultat ultima dată la 4 iulie 2019).

75

(76)  Disponibil la adresa http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

76

(77)  Disponibil la adresa http://www.aneel.gov.br/a-aneel (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

77

(78)  Disponibil la adresa http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

78

(79)  Disponibil la adresa http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

79

(80)  Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural, disponibil la adresa http://www.mme.gov.br/documents/1138769/0/Boletim_Gas_Natural_nr_142_DEZ_18.pdf/49912e53-03ee-47cc-a45e-7ffa093ff777 (link consultat ultima dată la 16 iulie 2019).

80

(81)  Disponibil la adresa http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

81

(82)  De exemplu, zona metropolitană http://site.sabesp.com.br/site/uploads/file/asabesp_doctos/comunicado_06_2018.pdf (link consultat ultima dată la 10 aprilie 2019).

82

(83)  A se vedea Nota din 16 aprilie 2019 (nr. t19.001778).

83

(84)  Astfel cum se menționează în considerentul 180, producătorul-exportator în cauză a exportat în Uniune direct către clienți independenți. Astfel, prețul de export utilizat pentru calculele subcotării a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

84

(85)  Regulamentul (UE) nr. 404/2010 al Comisiei din 10 mai 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 117, 11.5.2010, p. 76), considerentul 133.

85

(86)  Detaliile privind calculul sunt incluse în versiunea limitată a raportului de misiune privind societatea H.

86

(87)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109 al Comisiei din 23 ianuarie 2017 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 18, 24.1.2017, p. 1), considerentele 250-268.

87

(88)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgia.

88

(89)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

89

---

Anexa I

Producători-exportatori cooperanți din China care nu au fost incluși în eșantion

| Nume | Codul adițional TARIC |
| --- | --- |
| Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD. (denumită și „Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd.”) | |
| Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd. | |
| Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd. | |
| Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd. | |
| Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd. | |
| Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd. | |
| Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd. | |
| Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd. | |
| Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd. | |
| Xiamen Sunrise Group Co., Ltd. | |
| Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd. | |
| Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd. | |
| Zhejiang Jingu Co., Ltd. | |
| Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd. | |
| Zhengxing Wheel Group Co., Ltd. | |
| Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd. | |

Nume

Codul adițional TARIC

Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD. (denumită și „Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd.”)

Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd.

Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd.

Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd.

Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd.

Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd.

Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd.

Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd.

Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd.

Xiamen Sunrise Group Co., Ltd.

Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd.

Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd.

Zhejiang Jingu Co., Ltd.

Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd.

Zhengxing Wheel Group Co., Ltd.

Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd.

---

DECIZII

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/58 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/58

---

DECIZIA (UE) 2019/1694 A CONSILIULUI

din 4 octombrie 2019

de numire a unui supleant, propus de Ungaria, în cadrul Comitetului Regiunilor

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere propunerea guvernului ungar,

întrucât:

| (1) | La 26 ianuarie 2015, la 5 februarie 2015 și la 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. |
| --- | --- |

(1)

La 26 ianuarie 2015, la 5 februarie 2015 și la 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020.

| (2) | Un loc de supleant a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Béla KOCSY, |
| --- | --- |

(2)

Un loc de supleant a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Béla KOCSY,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Este numită în calitatea de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:

| — | doamna Henrietta MAKAY-BERÓ, deputy mayor of the city of Tata. |
| --- | --- |

—

doamna Henrietta MAKAY-BERÓ, deputy mayor of the city of Tata.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 4 octombrie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

K. MIKKONEN

---

(1)  Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).

1

(2)  Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).

2

(3)  Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).

3

---

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/59

---

DECIZIA (UE) 2019/1695 A CONSILIULUI

din 4 octombrie 2019

de numire a patru membri și a cinci supleanți, propuși de Regatul Țărilor de Jos, în cadrul Comitetului Regiunilor

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere propunerea Guvernului Țărilor de Jos,

întrucât:

| (1) | La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. La 18 septembrie 2015, prin Decizia (UE) 2015/1573 a Consiliului (4), doamna Hester MAIJ, domnul Bert GIJSBERTS, domnul Ralph DE VRIES și domnul Bote WILPSTRA au fost înlocuiți de domnul Michiel SCHEFFER, domnul Theo BOVENS, domnul John JORRITSMA și domnul Cees LOGGEN în calitatea de membri, iar doamna Elvira SWEET, doamna Annemieke TRAAG, domnul Theo BOVENS și domnul Hans KONST au fost înlocuiți de domnul Erik LIEVERS, doamna Mariëtte PENNARTS-POUW, domnul Michiel RIJSBERMAN și domnul Ard VAN DER TUUK în calitatea de supleanți. La 18 iulie 2016, prin Decizia (UE) 2016/1205 a Consiliului (5), domnul Ard VAN DER TUUK a fost înlocuit de domnul Tjisse STELPSTRA în calitatea de supleant. La 7 octombrie 2016, prin Decizia (UE) 2016/1816 a Consiliului (6), domnul John JORRITSMA a fost înlocuit de domnul Klaas KIELSTRA în calitatea de membru. La 25 septembrie 2017, prin Decizia (UE) 2017/1765 a Consiliului (7), domnul Michiel SCHEFFER a fost înlocuit de doamna Annemieke TRAAG în calitatea de membru și domnul Erik LIEVERS a fost înlocuit de domnul Michiel SCHEFFER în calitatea de supleant. |
| --- | --- |

(1)

La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. La 18 septembrie 2015, prin Decizia (UE) 2015/1573 a Consiliului (4), doamna Hester MAIJ, domnul Bert GIJSBERTS, domnul Ralph DE VRIES și domnul Bote WILPSTRA au fost înlocuiți de domnul Michiel SCHEFFER, domnul Theo BOVENS, domnul John JORRITSMA și domnul Cees LOGGEN în calitatea de membri, iar doamna Elvira SWEET, doamna Annemieke TRAAG, domnul Theo BOVENS și domnul Hans KONST au fost înlocuiți de domnul Erik LIEVERS, doamna Mariëtte PENNARTS-POUW, domnul Michiel RIJSBERMAN și domnul Ard VAN DER TUUK în calitatea de supleanți. La 18 iulie 2016, prin Decizia (UE) 2016/1205 a Consiliului (5), domnul Ard VAN DER TUUK a fost înlocuit de domnul Tjisse STELPSTRA în calitatea de supleant. La 7 octombrie 2016, prin Decizia (UE) 2016/1816 a Consiliului (6), domnul John JORRITSMA a fost înlocuit de domnul Klaas KIELSTRA în calitatea de membru. La 25 septembrie 2017, prin Decizia (UE) 2017/1765 a Consiliului (7), domnul Michiel SCHEFFER a fost înlocuit de doamna Annemieke TRAAG în calitatea de membru și domnul Erik LIEVERS a fost înlocuit de domnul Michiel SCHEFFER în calitatea de supleant.

| (2) | Patru locuri de membru în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor doamnei Annemieke TRAAG, domnului Klaas KIELSTRA, domnului Theo BOVENS și domnului Cees LOGGEN. |
| --- | --- |

(2)

Patru locuri de membru în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor doamnei Annemieke TRAAG, domnului Klaas KIELSTRA, domnului Theo BOVENS și domnului Cees LOGGEN.

| (3) | Trei locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor doamnei Mariëtte PENNARTS-POUW, domnului Michiel SCHEFFER și domnului Ben DE REU. |
| --- | --- |

(3)

Trei locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor doamnei Mariëtte PENNARTS-POUW, domnului Michiel SCHEFFER și domnului Ben DE REU.

| (4) | Două locuri de supleant au devenit vacante ca urmare a numirii domnului Michiel RIJSBERMAN și domnului Tjisse STELPSTRA în calitatea de membri în cadrul Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

(4)

Două locuri de supleant au devenit vacante ca urmare a numirii domnului Michiel RIJSBERMAN și domnului Tjisse STELPSTRA în calitatea de membri în cadrul Comitetului Regiunilor,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sunt numiți în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:

| (a) | în calitatea de membri:






  — | domnul Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland; |
| --- | --- | --- |

(a)

în calitatea de membri:

—

domnul Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland;

| — | domnul Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe; |
| --- | --- |

—

domnul Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe;

| — | domnul Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg; |
| --- | --- |

—

domnul Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg;

| — | doamna Christianne VAN DER WAL, gedeputeerde Gelderland; |
| --- | --- |

—

doamna Christianne VAN DER WAL, gedeputeerde Gelderland;

| (b) | în calitatea de supleanți:






  — | domnul Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân; |
| --- | --- | --- |

(b)

în calitatea de supleanți:

—

domnul Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân;

| — | doamna Anita PIJPELINK, gedeputeerde Zeeland; |
| --- | --- |

—

doamna Anita PIJPELINK, gedeputeerde Zeeland;

| — | domnul Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht; |
| --- | --- |

—

domnul Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht;

| — | domnul Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland; |
| --- | --- |

—

domnul Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland;

| — | domnul Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel. |
| --- | --- |

—

domnul Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 4 octombrie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

K. MIKKONEN

---

(1)  Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).

1

(2)  Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).

2

(3)  Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).

3

(4)  Decizia (UE) 2015/1573 a Consiliului din 18 septembrie 2015 de numire a patru membri neerlandezi și a cinci supleanți neerlandezi în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 245, 22.9.2015, p. 10).

4

(5)  Decizia (UE) 2016/1205 a Consiliului din 18 iulie 2016 de numire a doi supleanți, propuși de Regatul Țărilor de Jos, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 198, 23.7.2016, p. 46).

5

(6)  Decizia (UE) 2016/1816 a Consiliului din 7 octombrie 2016 de numire a unui membru, propus de Regatul Țărilor de Jos, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 278, 14.10.2016, p. 44).

6

(7)  Decizia (UE) 2017/1765 a Consiliului din 25 septembrie 2017 de numire a doi membri și a doi supleanți, propuși de Regatul Țărilor de Jos, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 250, 28.9.2017, p. 59).

7

---

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/61

---

DECIZIA (UE) 2019/1696 A CONSILIULUI

din 4 octombrie 2019

de numire a unui membru și a cinci supleanți, propuși de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere propunerea guvernului spaniol,

întrucât:

| (1) | La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. La 5 octombrie 2015, prin Decizia (UE) 2015/1792 a Consiliului (4), doamna Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES a fost înlocuită de domnul Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL în calitatea de supleant. La 9 octombrie 2015, prin Decizia (UE) 2015/1915 a Consiliului (5), domnul Esteban MAS PORTELL a fost înlocuit de domnul Marc PONS i PONS în calitatea de supleant. La 14 martie 2016, prin Decizia (UE) 2016/409 a Consiliului (6), domnul Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR a fost înlocuit de domnul Vicente GUILLÉN IZQUIERDO în calitatea de supleant. La 9 iunie 2016, prin Decizia (UE) 2016/991 a Consiliului (7), domnul Marc PONS i PONS a fost înlocuit de doamna Pilar COSTA i SERRA în calitatea de supleant. La 18 iulie 2016, prin Decizia (UE) 2016/1203 a Consiliului (8), domnul Roger ALBINYANA i SAIGÍ a fost înlocuit de domnul Amadeu ALTAFAJ i TARDIO în calitatea de supleant. La 21 martie 2017, prin Decizia (UE) 2017/551 a Consiliului (9), domnul Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL a fost înlocuit de doamna Virginia MARCO CÁRCEL în calitatea de supleant. La 22 mai 2018, prin Decizia (UE) 2018/770 a Consiliului (10), doamna Pilar COSTA i SERRA a fost înlocuită de domnul Josep Enric CLAVEROL i FLORIT în calitatea de supleant. La 8 octombrie 2018, prin Decizia (UE) 2018/1502 a Consiliului (11), domnul Amadeu ALTAFAJ i TARDIO a fost înlocuit de doamna Natàlia MAS GUIX în calitatea de supleant. La 13 mai 2019, prin Decizia (UE) 2019/809 a Consiliului (12), doamna Natàlia MAS GUIX a fost înlocuită de doamna Mireia BORRELL PORTA în calitatea de supleant. |
| --- | --- |

(1)

La 26 ianuarie 2015, 5 februarie 2015 și 23 iunie 2015, Consiliul a adoptat Deciziile (UE) 2015/116 (1), (UE) 2015/190 (2) și (UE) 2015/994 (3) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2015 și 25 ianuarie 2020. La 5 octombrie 2015, prin Decizia (UE) 2015/1792 a Consiliului (4), doamna Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES a fost înlocuită de domnul Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL în calitatea de supleant. La 9 octombrie 2015, prin Decizia (UE) 2015/1915 a Consiliului (5), domnul Esteban MAS PORTELL a fost înlocuit de domnul Marc PONS i PONS în calitatea de supleant. La 14 martie 2016, prin Decizia (UE) 2016/409 a Consiliului (6), domnul Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR a fost înlocuit de domnul Vicente GUILLÉN IZQUIERDO în calitatea de supleant. La 9 iunie 2016, prin Decizia (UE) 2016/991 a Consiliului (7), domnul Marc PONS i PONS a fost înlocuit de doamna Pilar COSTA i SERRA în calitatea de supleant. La 18 iulie 2016, prin Decizia (UE) 2016/1203 a Consiliului (8), domnul Roger ALBINYANA i SAIGÍ a fost înlocuit de domnul Amadeu ALTAFAJ i TARDIO în calitatea de supleant. La 21 martie 2017, prin Decizia (UE) 2017/551 a Consiliului (9), domnul Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL a fost înlocuit de doamna Virginia MARCO CÁRCEL în calitatea de supleant. La 22 mai 2018, prin Decizia (UE) 2018/770 a Consiliului (10), doamna Pilar COSTA i SERRA a fost înlocuită de domnul Josep Enric CLAVEROL i FLORIT în calitatea de supleant. La 8 octombrie 2018, prin Decizia (UE) 2018/1502 a Consiliului (11), domnul Amadeu ALTAFAJ i TARDIO a fost înlocuit de doamna Natàlia MAS GUIX în calitatea de supleant. La 13 mai 2019, prin Decizia (UE) 2019/809 a Consiliului (12), doamna Natàlia MAS GUIX a fost înlocuită de doamna Mireia BORRELL PORTA în calitatea de supleant.

| (2) | Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ. |
| --- | --- |

(2)

Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ.

| (3) | Trei locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ, domnului Vicente GUILLÉN IZQUIERDO și domnului Josep Enric CLAVEROL i FLORIT. |
| --- | --- |

(3)

Trei locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ, domnului Vicente GUILLÉN IZQUIERDO și domnului Josep Enric CLAVEROL i FLORIT.

| (4) | Două locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor în temeiul cărora au fost propuse doamna Mireia BORRELL PORTA (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) și doamna Virginia MARCO CÁRCEL (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha), |
| --- | --- |

(4)

Două locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor în temeiul cărora au fost propuse doamna Mireia BORRELL PORTA (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) și doamna Virginia MARCO CÁRCEL (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sunt numiți în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului actual, care se încheie la 25 ianuarie 2020:

| (a) | în calitatea de membru:






  — | domnul Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias; |
| --- | --- | --- |

(a)

în calitatea de membru:

—

domnul Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias;

| (b) | în calitatea de supleanți:






  — | doamna Ana CÁRCABA GARCÍA, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias; |
| --- | --- | --- |

(b)

în calitatea de supleanți:

—

doamna Ana CÁRCABA GARCÍA, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias;

| — | doamna María Teresa PÉREZ ESTEBAN, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón; |
| --- | --- |

—

doamna María Teresa PÉREZ ESTEBAN, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón;

| — | domnul Antonio VICENS VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares; |
| --- | --- |

—

domnul Antonio VICENS VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares;

| — | doamna Mireia BORRELL PORTA, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (schimbare de mandat); |
| --- | --- |

—

doamna Mireia BORRELL PORTA, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (schimbare de mandat);

| — | doamna Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (schimbare de mandat). |
| --- | --- |

—

doamna Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (schimbare de mandat).

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 4 octombrie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

K. MIKKONEN

---

(1)  Decizia (UE) 2015/116 a Consiliului din 26 ianuarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 20, 27.1.2015, p. 42).

1

(2)  Decizia (UE) 2015/190 a Consiliului din 5 februarie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 31, 7.2.2015, p. 25).

2

(3)  Decizia (UE) 2015/994 a Consiliului din 23 iunie 2015 de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2015-25 ianuarie 2020 (JO L 159, 25.6.2015, p. 70).

3

(4)  Decizia (UE) 2015/1792 a Consiliului din 5 octombrie 2015 de numire a cinci membri spanioli și a cinci supleanți spanioli în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 260, 7.10.2015, p. 28).

4

(5)  Decizia (UE) 2015/1915 a Consiliului din 9 octombrie 2015 de numire a doi membri spanioli și a trei supleanți spanioli în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 280, 24.10.2015, p. 26).

5

(6)  Decizia (UE) 2016/409 a Consiliului din 14 martie 2016 de numire a unui membru și a unui supleant propuși de Regatul Spaniei în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 74, 19.3.2016, p. 38).

6

(7)  Decizia (UE) 2016/991 a Consiliului din 9 iunie 2016 de numire a unui supleant, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 162, 21.6.2016, p. 14).

7

(8)  Decizia (UE) 2016/1203 a Consiliului din 18 iulie 2016 de numire a unui membru și a unui supleant, propuși de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 198, 23.7.2016, p. 44).

8

(9)  Decizia (UE) 2017/551 a Consiliului din 21 martie 2017 de numire a unui supleant, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 79, 24.3.2017, p. 7).

9

(10)  Decizia (UE) 2018/770 a Consiliului din 22 mai 2018 de numire a unui supleant, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 129, 25.5.2018, p. 81).

10

(11)  Decizia (UE) 2018/1502 a Consiliului din 8 octombrie 2018 de numire a unui membru și a unui supleant, propuși de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 254, 10.10.2018, p. 7).

11

(12)  Decizia (UE) 2019/809 a Consiliului din 13 mai 2019 de numire a unui supleant, propus de Regatul Spaniei, în cadrul Comitetului Regiunilor (JO L 133, 21.5.2019, p. 10).

12

---

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/63

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1697 A CONSILIULUI

din 7 octombrie 2019

privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Irlanda

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

având în vedere avizul Parlamentului European (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI, transmiterea datelor cu caracter personal reglementată de respectiva decizie nu poate avea loc decât după ce dispozițiile generale privind protecția datelor prevăzute în capitolul 6 din respectiva decizie au fost puse în aplicare în dreptul intern aplicabil pe teritoriile statelor membre implicate în această transmitere. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI, transmiterea datelor cu caracter personal reglementată de respectiva decizie nu poate avea loc decât după ce dispozițiile generale privind protecția datelor prevăzute în capitolul 6 din respectiva decizie au fost puse în aplicare în dreptul intern aplicabil pe teritoriile statelor membre implicate în această transmitere.

| (2) | Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI a Consiliului (3) prevede că verificarea îndeplinirii condiției menționate la considerentul 1 în ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI se face pe baza unui raport de evaluare bazat pe un chestionar, o vizită de evaluare și un test-pilot. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI a Consiliului (3) prevede că verificarea îndeplinirii condiției menționate la considerentul 1 în ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI se face pe baza unui raport de evaluare bazat pe un chestionar, o vizită de evaluare și un test-pilot.

| (3) | În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se aplică fiecăruia dintre schimburile automatizate de date și este completat de un stat membru de îndată ce acesta consideră că îndeplinește condițiile pentru schimbul de date din categoria de date relevantă. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se aplică fiecăruia dintre schimburile automatizate de date și este completat de un stat membru de îndată ce acesta consideră că îndeplinește condițiile pentru schimbul de date din categoria de date relevantă.

| (4) | Irlanda a completat chestionarul referitor la protecția datelor și chestionarul referitor la schimbul de date privind înmatricularea vehiculelor (VRD). |
| --- | --- |

(4)

Irlanda a completat chestionarul referitor la protecția datelor și chestionarul referitor la schimbul de date privind înmatricularea vehiculelor (VRD).

| (5) | Irlanda a derulat cu succes un test-pilot împreună cu Țările de Jos. |
| --- | --- |

(5)

Irlanda a derulat cu succes un test-pilot împreună cu Țările de Jos.

| (6) | S-a efectuat o vizită de evaluare în Irlanda și echipa de evaluare din Țările de Jos și Portugalia a elaborat un raport privind vizita de evaluare care a fost transmis grupului de lucru competent al Consiliului. |
| --- | --- |

(6)

S-a efectuat o vizită de evaluare în Irlanda și echipa de evaluare din Țările de Jos și Portugalia a elaborat un raport privind vizita de evaluare care a fost transmis grupului de lucru competent al Consiliului.

| (7) | A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot referitoare la schimbul de VRD. |
| --- | --- |

(7)

A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot referitoare la schimbul de VRD.

| (8) | La 7 martie 2019, Consiliul, luând act de acordul tuturor statelor membre cărora le revin obligații în temeiul Deciziei 2008/615/JAI, a ajuns la concluzia că Irlanda a pus în aplicare pe deplin dispozițiile generale privind protecția datelor prevăzute în capitolul 6 din Decizia 2008/615/JAI. |
| --- | --- |

(8)

La 7 martie 2019, Consiliul, luând act de acordul tuturor statelor membre cărora le revin obligații în temeiul Deciziei 2008/615/JAI, a ajuns la concluzia că Irlanda a pus în aplicare pe deplin dispozițiile generale privind protecția datelor prevăzute în capitolul 6 din Decizia 2008/615/JAI.

| (9) | Prin urmare, în scopul căutării automatizate a VRD, Irlanda ar trebui să aibă dreptul de a primi și furniza date cu caracter personal în temeiul articolului 12 din Decizia 2008/615/JAI. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, în scopul căutării automatizate a VRD, Irlanda ar trebui să aibă dreptul de a primi și furniza date cu caracter personal în temeiul articolului 12 din Decizia 2008/615/JAI.

| (10) | Articolul 33 din Decizia 2008/615/JAI conferă Consiliului competențe de executare pentru a adopta măsurile necesare pentru punerea în aplicare a deciziei respective, în special în ceea ce privește primirea și transmiterea datelor cu caracter personal reglementate de respectiva decizie. |
| --- | --- |

(10)

Articolul 33 din Decizia 2008/615/JAI conferă Consiliului competențe de executare pentru a adopta măsurile necesare pentru punerea în aplicare a deciziei respective, în special în ceea ce privește primirea și transmiterea datelor cu caracter personal reglementate de respectiva decizie.

| (11) | Întrucât condițiile și procedura pentru începerea exercitării acestor competențe de executare au fost întrunite, ar trebui adoptată o decizie de punere în aplicare privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește VRD în Irlanda, pentru a permite respectivului stat membru să primească și să transmită date cu caracter personal în temeiul articolului 12 din Decizia 2008/615/JAI. |
| --- | --- |

(11)

Întrucât condițiile și procedura pentru începerea exercitării acestor competențe de executare au fost întrunite, ar trebui adoptată o decizie de punere în aplicare privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește VRD în Irlanda, pentru a permite respectivului stat membru să primească și să transmită date cu caracter personal în temeiul articolului 12 din Decizia 2008/615/JAI.

| (12) | Danemarcei, Irlandei și Regatului Unit le revin obligații în temeiul Deciziei 2008/615/JAI și, prin urmare, acestea participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii care pune în aplicare Decizia 2008/615/JAI, |
| --- | --- |

(12)

Danemarcei, Irlandei și Regatului Unit le revin obligații în temeiul Deciziei 2008/615/JAI și, prin urmare, acestea participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii care pune în aplicare Decizia 2008/615/JAI,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În scopul căutării automatizate a datelor privind înmatricularea vehiculelor, Irlanda are dreptul de a primi și furniza date cu caracter personal în temeiul articolului 12 din Decizia 2008/615/JAI începând cu 11 octombrie 2019.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezenta decizie se aplică în conformitate cu tratatele.

Adoptată la Luxemburg, 7 octombrie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  
  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

1

(2)  Avizul din 17 septembrie 2019 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  Decizia 2008/616/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (JO L 210, 6.8.2008, p. 12).

3

---

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/65

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1698 A COMISIEI

din 9 octombrie 2019

privind standardele europene pentru produse elaborate în sprijinul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța generală a produselor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguranța generală a produselor (1), în special articolul 4 alineatul (2) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2001/95/CE, se presupune că un produs este sigur în privința riscurilor și categoriilor de riscuri acoperite de standardele naționale relevante atunci când este conform cu standardele naționale facultative, care transpun standardele europene, ale căror trimiteri au fost publicate de Comisie în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 4 din directiva menționată. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2001/95/CE, se presupune că un produs este sigur în privința riscurilor și categoriilor de riscuri acoperite de standardele naționale relevante atunci când este conform cu standardele naționale facultative, care transpun standardele europene, ale căror trimiteri au fost publicate de Comisie în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 4 din directiva menționată.

| (2) | La data de 27 iulie 2011, Comisia a adoptat Decizia 2011/479/UE (2) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru echipamente de gimnastică. |
| --- | --- |

(2)

La data de 27 iulie 2011, Comisia a adoptat Decizia 2011/479/UE (2) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru echipamente de gimnastică.

| (3) | Prin scrisoarea M/507 din 5 septembrie 2012, Comisia a solicitat CEN să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate echipamentelor de gimnastică, în conformitate cu cerințele de siguranță. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat un standard: EN 913:2008 pentru echipamente de gimnastică – cerințe generale de securitate și metode de încercare. Referința standardului respectiv a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) la 11 iulie 2014, pe baza Deciziei de punere în aplicare 2014/357/UE a Comisiei (4). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea M/507 din 5 septembrie 2012, Comisia a solicitat CEN să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate echipamentelor de gimnastică, în conformitate cu cerințele de siguranță. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat un standard: EN 913:2008 pentru echipamente de gimnastică – cerințe generale de securitate și metode de încercare. Referința standardului respectiv a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) la 11 iulie 2014, pe baza Deciziei de punere în aplicare 2014/357/UE a Comisiei (4).

| (4) | Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat un nou standard european EN 913:2018. |
| --- | --- |

(4)

Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat un nou standard european EN 913:2018.

| (5) | Standardul european EN 913:2018 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referința sa ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(5)

Standardul european EN 913:2018 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referința sa ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (6) | La 29 noiembrie 2011, Comisia a adoptat Decizia 2011/786/UE (5) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru biciclete, biciclete pentru copii de vârstă mică și portbagaje pentru biciclete. |
| --- | --- |

(6)

La 29 noiembrie 2011, Comisia a adoptat Decizia 2011/786/UE (5) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru biciclete, biciclete pentru copii de vârstă mică și portbagaje pentru biciclete.

| (7) | Prin scrisoarea M/508 din 6 septembrie 2012, Comisia a solicitat CEN să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate bicicletelor, bicicletelor pentru copii de vârstă mică și portbagajelor pentru biciclete, în conformitate cu cerințele de siguranță. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat o serie de standarde: EN ISO 4210-2:2014 privind cerințe pentru biciclete de oraș și pentru drumuri dificile, pentru adulți tineri, pentru munte și de curse, precum și EN ISO 4210-6:2014 pentru metodele de încercare pentru cadru și ghidon. Referințele standardelor respective au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6), pe baza Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/681 a Comisiei (7). |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea M/508 din 6 septembrie 2012, Comisia a solicitat CEN să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate bicicletelor, bicicletelor pentru copii de vârstă mică și portbagajelor pentru biciclete, în conformitate cu cerințele de siguranță. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat o serie de standarde: EN ISO 4210-2:2014 privind cerințe pentru biciclete de oraș și pentru drumuri dificile, pentru adulți tineri, pentru munte și de curse, precum și EN ISO 4210-6:2014 pentru metodele de încercare pentru cadru și ghidon. Referințele standardelor respective au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6), pe baza Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/681 a Comisiei (7).

| (8) | Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat noi standarde europene EN ISO 4210-2-2015 și EN ISO 4210-6-2015. |
| --- | --- |

(8)

Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat noi standarde europene EN ISO 4210-2-2015 și EN ISO 4210-6-2015.

| (9) | Standardele europene EN ISO 4210-2-2015 și EN ISO 4210-6-2015 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referințele lor ar trebui publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(9)

Standardele europene EN ISO 4210-2-2015 și EN ISO 4210-6-2015 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referințele lor ar trebui publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (10) | Pe baza cererii M/508 din 6 septembrie 2012 a Comisiei, CEN a adoptat un standard: EN 14872:2006 pentru biciclete – accesorii pentru biciclete – portbagaje. Referința standardului respectiv a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8), pe baza Deciziei 2006/514/CE a Comisiei (9). |
| --- | --- |

(10)

Pe baza cererii M/508 din 6 septembrie 2012 a Comisiei, CEN a adoptat un standard: EN 14872:2006 pentru biciclete – accesorii pentru biciclete – portbagaje. Referința standardului respectiv a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8), pe baza Deciziei 2006/514/CE a Comisiei (9).

| (11) | Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat un nou standard european EN ISO 11243:2016. |
| --- | --- |

(11)

Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat un nou standard european EN ISO 11243:2016.

| (12) | Standardul european EN ISO 11243:2016 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referința sa ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(12)

Standardul european EN ISO 11243:2016 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referința sa ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (13) | La data de 25 martie 2008, Comisia a adoptat Decizia 2008/264/CE (10) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene relative la țigări. |
| --- | --- |

(13)

La data de 25 martie 2008, Comisia a adoptat Decizia 2008/264/CE (10) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene relative la țigări.

| (14) | Prin scrisoarea M/425 din 27 iunie 2008, Comisia a solicitat Comitetului European de Standardizare (CEN) să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate țigărilor, în conformitate cu cerințele referitoare la siguranța împotriva incendiilor. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat standardul: EN ISO 12863:2010 privind metoda de încercare pentru evaluarea tendinței de aprindere a țigaretelor. Referința standardului respectiv a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (11), pe baza Deciziei 2011/496/UE a Comisiei (12). |
| --- | --- |

(14)

Prin scrisoarea M/425 din 27 iunie 2008, Comisia a solicitat Comitetului European de Standardizare (CEN) să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate țigărilor, în conformitate cu cerințele referitoare la siguranța împotriva incendiilor. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat standardul: EN ISO 12863:2010 privind metoda de încercare pentru evaluarea tendinței de aprindere a țigaretelor. Referința standardului respectiv a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (11), pe baza Deciziei 2011/496/UE a Comisiei (12).

| (15) | Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a modificat standardul EN ISO 12863:2010 adoptând amendamentul EN ISO 12863:2010/A1:2016. |
| --- | --- |

(15)

Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a modificat standardul EN ISO 12863:2010 adoptând amendamentul EN ISO 12863:2010/A1:2016.

| (16) | Amendamentul EN ISO 12863:2010/A1:2016 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referința sa ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(16)

Amendamentul EN ISO 12863:2010/A1:2016 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referința sa ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (17) | La data de 27 iulie 2011, Comisia a adoptat Decizia 2011/476/UE (13) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru echipamente de antrenament staționare. |
| --- | --- |

(17)

La data de 27 iulie 2011, Comisia a adoptat Decizia 2011/476/UE (13) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru echipamente de antrenament staționare.

| (18) | Prin scrisoarea M/506 din 5 septembrie 2012, Comisia a solicitat CEN să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate echipamentelor de antrenament staționare, în conformitate cu cerințele de siguranță. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat o serie de standarde: EN 957-4:2006+A1:2010 pentru banchete pentru haltere, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare; Standardul EN 957-5:2009 pentru aparate cu pedale pentru antrenament și aparate de antrenament pentru partea superioară a corpului, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare, EN 957-8: 1998 pentru stepper, scară rulantă și simulator de escaladare – cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare, EN 957-9:2003 pentru Aparate cu mișcare elipsoidală, cerințe specifice de securitate și metode de încercare suplimentare, și EN 957-10:2005 pentru biciclete de exercițiu cu o roată fixă sau fără roată liberă, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare. Referințele standardelor respective au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (14), pe baza Deciziei de punere în aplicare 2014/357/UE. |
| --- | --- |

(18)

Prin scrisoarea M/506 din 5 septembrie 2012, Comisia a solicitat CEN să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate echipamentelor de antrenament staționare, în conformitate cu cerințele de siguranță. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat o serie de standarde: EN 957-4:2006+A1:2010 pentru banchete pentru haltere, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare; Standardul EN 957-5:2009 pentru aparate cu pedale pentru antrenament și aparate de antrenament pentru partea superioară a corpului, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare, EN 957-8: 1998 pentru stepper, scară rulantă și simulator de escaladare – cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare, EN 957-9:2003 pentru Aparate cu mișcare elipsoidală, cerințe specifice de securitate și metode de încercare suplimentare, și EN 957-10:2005 pentru biciclete de exercițiu cu o roată fixă sau fără roată liberă, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare. Referințele standardelor respective au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (14), pe baza Deciziei de punere în aplicare 2014/357/UE.

| (19) | Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat noi standarde europene EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 și EN ISO 20957-10:2017. |
| --- | --- |

(19)

Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat noi standarde europene EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 și EN ISO 20957-10:2017.

| (20) | Standardele europene EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 și EN ISO 20957-10:2017 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referințele lor ar trebui publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(20)

Standardele europene EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 și EN ISO 20957-10:2017 respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referințele lor ar trebui publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (21) | La 21 aprilie 2005, Comisia a adoptat Decizia 2005/323/CE (15) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru ambarcațiunile de agrement plutitoare care se utilizează în sau pe apă. |
| --- | --- |

(21)

La 21 aprilie 2005, Comisia a adoptat Decizia 2005/323/CE (15) privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru ambarcațiunile de agrement plutitoare care se utilizează în sau pe apă.

| (22) | Prin scrisoarea M/372 din 5 septembrie 2012, Comisia a solicitat CEN să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate ambarcațiunilor de agrement plutitoare cu utilizare pe suprafața apei sau în apă, în conformitate cu cerințele de siguranță. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat o serie de standarde: EN 15649-1:2009+A2:2013, EN 15649-2:2009+A2:2013, EN 15649-3:2009+A1:2012, EN 15649-4:2010+A1:2012, EN 15649-5:2009, EN 15649-6:2009+A1:2013, EN 15649-7:2009 pentru ambarcațiunile de agrement plutitoare care se utilizează în sau pe apă. Referințele standardelor respective au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (16), pe baza Deciziilor de punere în aplicare 2014/359/UE (17), 2014/875/UE (18) și 2013/390/UE (19) ale Comisiei. |
| --- | --- |

(22)

Prin scrisoarea M/372 din 5 septembrie 2012, Comisia a solicitat CEN să elaboreze standarde europene pentru a răspunde principalelor riscuri asociate ambarcațiunilor de agrement plutitoare cu utilizare pe suprafața apei sau în apă, în conformitate cu cerințele de siguranță. Pe baza acestei solicitări, CEN a adoptat o serie de standarde: EN 15649-1:2009+A2:2013, EN 15649-2:2009+A2:2013, EN 15649-3:2009+A1:2012, EN 15649-4:2010+A1:2012, EN 15649-5:2009, EN 15649-6:2009+A1:2013, EN 15649-7:2009 pentru ambarcațiunile de agrement plutitoare care se utilizează în sau pe apă. Referințele standardelor respective au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (16), pe baza Deciziilor de punere în aplicare 2014/359/UE (17), 2014/875/UE (18) și 2013/390/UE (19) ale Comisiei.

| (23) | Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat o nouă serie de standarde europene EN ISO 25649:2017 (părțile 1-7). |
| --- | --- |

(23)

Luând în considerare noile cunoștințe și dezvoltarea pieței, CEN a elaborat o nouă serie de standarde europene EN ISO 25649:2017 (părțile 1-7).

| (24) | Standardele europene EN ISO 25649:2017 (părțile 1-7) respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referințele lor ar trebui publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(24)

Standardele europene EN ISO 25649:2017 (părțile 1-7) respectă cerința generală de siguranță prevăzută în Directiva 2001/95/CE. Prin urmare, referințele lor ar trebui publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (25) | Standardele europene EN 913:2008, EN 957-4:2006+A1:2010, EN 957-5:2009, EN 957-8:1998, EN 957-9:2003, EN 957-10:2005, EN ISO 4210-2:2014, EN ISO 4210-6:2014, EN 14872:2006 și seria EN 15649 se înlocuiesc cu standarde europene noi sau modificate ale căror referințe urmează să fie publicate prin prezenta decizie. Prin urmare, este necesar să se retragă referințele standardelor respective din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (20). |
| --- | --- |

(25)

Standardele europene EN 913:2008, EN 957-4:2006+A1:2010, EN 957-5:2009, EN 957-8:1998, EN 957-9:2003, EN 957-10:2005, EN ISO 4210-2:2014, EN ISO 4210-6:2014, EN 14872:2006 și seria EN 15649 se înlocuiesc cu standarde europene noi sau modificate ale căror referințe urmează să fie publicate prin prezenta decizie. Prin urmare, este necesar să se retragă referințele standardelor respective din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (20).

| (26) | Din motive de claritate, ar trebui să fie publicată într-un singur act o listă completă de referințe ale standardelor europene elaborate în sprijinul Directivei 2001/95/CE și care îndeplinesc cerințele pe care urmăresc să le acopere. Referințele la standardele europene publicate în prezent în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (21) ar trebui, prin urmare, să fie incluse în prezenta decizie. În consecință, este necesar să se abroge deciziile relevante ale Comisiei privind publicarea acestor standarde. |
| --- | --- |

(26)

Din motive de claritate, ar trebui să fie publicată într-un singur act o listă completă de referințe ale standardelor europene elaborate în sprijinul Directivei 2001/95/CE și care îndeplinesc cerințele pe care urmăresc să le acopere. Referințele la standardele europene publicate în prezent în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (21) ar trebui, prin urmare, să fie incluse în prezenta decizie. În consecință, este necesar să se abroge deciziile relevante ale Comisiei privind publicarea acestor standarde.

| (27) | Respectarea standardului național relevant de transpunere a standardului european, ale cărui referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene conferă o prezumție de siguranță în ceea ce privește riscurile și categoriile de riscuri acoperite de standardul național relevant începând cu data publicării referinței standardului european în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare la data publicării. |
| --- | --- |

(27)

Respectarea standardului național relevant de transpunere a standardului european, ale cărui referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene conferă o prezumție de siguranță în ceea ce privește riscurile și categoriile de riscuri acoperite de standardul național relevant începând cu data publicării referinței standardului european în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare la data publicării.

| (28) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului stabilit prin Directiva 2001/95/CE, |
| --- | --- |

(28)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului stabilit prin Directiva 2001/95/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene referințele standardelor europene pentru produse elaborate în sprijinul Directivei 2001/95/CE și enumerate în anexa I la prezenta decizie.

Articolul 2

Se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene referințele standardelor europene pentru produse elaborate în sprijinul Directivei 2001/95/CE și enumerate în anexa II la prezenta decizie.

Articolul 3

Se abrogă Decizia C(2004) 1493 a Comisiei (22), Decizia 2005/718/CE a Comisiei (23), Decizia 2006/514/CE, Decizia 2009/18/CE a Comisiei (24), Decizia 2011/496/UE, Decizia de punere în aplicare 2012/29/UE a Comisiei (25), Decizia de punere în aplicare 2013/390/UE, Decizia de punere în aplicare 2014/357/UE, Decizia de punere în aplicare 2014/358/UE a Comisiei (26), Decizia de punere în aplicare 2014/359/UE, Decizia de punere în aplicare 2014/531/UE a Comisiei (27), Decizia de punere în aplicare 2014/875/UE, Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/681, Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1345 a Comisiei (28) și Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1014 a Comisiei (29).

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 9 octombrie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 11, 15.1.2002, p. 4.

1

(2)  Decizia 2011/479/UE a Comisiei din 27 iulie 2011 privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru echipament de gimnastică în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 197, 29.7.2011, p. 13).

2

(3)  Comunicarea 2017/C 267/03 a Comisiei în cadrul implementării Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind securitatea generală a produselor (JO C 267, 11.8.2017, p. 7).

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/357/UE a Comisiei din 13 iunie 2014 privind conformitatea standardelor europene din seria EN 957 (părțile 2 și 4-10) și a standardului EN ISO 20957 (partea 1) pentru echipamente de antrenament staționare și a zece standarde europene pentru aparate de gimnastică cu cerința generală de siguranță prevăzută de Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și publicarea referințelor standardelor respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (JO L 175, 14.6.2014, p. 40).

4

(5)  Decizia 2011/786/UE a Comisiei din 29 noiembrie 2011 privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru biciclete, biciclete pentru copii de vârstă mică și portbagaje pentru biciclete în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 319, 2.12.2011, p. 106).

5

(6)  Comunicarea 2017/C 267/03 a Comisiei în cadrul implementării Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind securitatea generală a produselor (JO C 267, 11.8.2017, p. 7).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/681 a Comisiei din 29 aprilie 2015 privind publicarea referințelor standardului EN ISO 4210, părțile 1-9, pentru biciclete de oraș și de drumeție, biciclete de munte și biciclete de curse și ale standardului EN ISO 8098 pentru biciclete pentru copii de vârstă mică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 111, 30.4.2015, p. 30).

7

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(8)  Comunicarea 2017/C 267/03 a Comisiei în cadrul implementării Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind securitatea generală a produselor (JO C 267, 11.8.2017, p. 7).

8

(9)  Decizia 2006/514/CE a Comisiei din 20 iulie 2006 privind conformitatea anumitor standarde cu cerința generală de siguranță prevăzută de Directiva 2001/95/CE și publicarea referințelor lor în Jurnalul Oficial (JO L 200, 22.7.2006, p. 35).

9

(10)  Decizia 2008/264/CE a Comisiei din 25 martie 2008 privind cerințele referitoare la siguranța împotriva incendiilor care trebuie îndeplinite de standardele europene relative la țigări în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 83, 26.3.2008, p. 35).

10

(11)  Comunicarea 2017/C 267/03 a Comisiei în cadrul implementării Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind securitatea generală a produselor (JO C 267, 11.8.2017, p. 7).

11

(12)  Decizia 2011/496/UE a Comisiei din 9 august 2011 privind conformitatea standardului EN 16156:2010 „Țigarete. Evaluarea tendinței de aprindere. Cerință de securitate” și a standardului EN ISO 12863:2010 „Metodă de încercare standardizată pentru evaluarea tendinței de aprindere a țigaretelor ” cu cerința generală privind siguranța prevăzută la Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și publicarea referințelor standardului EN 16156:2010 „Țigarete. Evaluarea tendinței de aprindere. Cerință de securitate” și a standardului EN ISO 12863:2010 „Metodă de încercare standardizată pentru evaluarea tendinței de aprindere a țigaretelor ” în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (JO L 205, 10.8.2011, p. 31).

12

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(13)  Decizia 2011/476/UE a Comisiei din 27 iulie 2011 privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru echipamente de antrenament staționare în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 196, 28.7.2011, p. 16).

13

(14)  Comunicarea 2017/C 267/03 a Comisiei în cadrul implementării Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind securitatea generală a produselor (JO C 267, 11.8.2017, p. 7).

14

(15)  Decizia 2005/323/CE a Comisiei din 21 aprilie 2005 privind cerințele de siguranță care trebuie îndeplinite de standardele europene pentru ambarcațiunile de agrement plutitoare care se utilizează în sau pe apă în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 104, 23.4.2005, p. 39).

15

(16)  Comunicarea 2017/C 267/03 a Comisiei în cadrul implementării Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind securitatea generală a produselor (JO C 267, 11.8.2017, p. 7).

16

(17)  Decizia de punere în aplicare 2014/359/UE a Comisiei din 13 iunie 2014 privind conformitatea standardelor europene EN 15649-1:2009+A2:2013 și EN 15649-6:2009+A1:2013 pentru articolele plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă cu cerința generală de siguranță prevăzută de Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și publicarea referințelor standardelor respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (JO L 175, 14.6.2014, p. 45).

17

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(18)  Decizia de punere în aplicare 2014/875/UE a Comisiei din 4 decembrie 2014 privind publicarea referințelor standardului EN 15649-2:2009+A2:2013 referitor la articolele de agrement plutitoare destinate a fi utilizate pe și în apă și ale standardului EN 957-6:2010+A1:2014 referitor la echipamentele de antrenament staționare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 349, 5.12.2014, p. 65).

18

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(19)  Decizia de punere în aplicare 2013/390/UE a Comisiei din 18 iulie 2013 privind conformitatea standardelor europene din seria EN 15649 (părțile 1-7) pentru articolele de agrement plutitoare care se utilizează în sau pe apă cu cerința generală de siguranță prevăzută de Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și publicarea referințelor standardelor respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (JO L 196, 19.7.2013, p. 22).

19

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(20)  Comunicarea 2017/C 267/03 a Comisiei în cadrul implementării Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind securitatea generală a produselor (JO C 267, 11.8.2017, p. 7).

20

(21)  Comunicarea 2017/C 267/03 a Comisiei în cadrul implementării Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind securitatea generală a produselor (JO C 267, 11.8.2017, p. 7).

21

(22)  Decizia Comisiei C(2004) 1493 din 23 aprilie 2004 privind conformitatea anumitor standarde cu cerința generală de siguranță stabilită de Directiva 2001/95/CE și publicarea referințelor lor în Jurnalul Oficial.

22

(23)  Decizia 2005/718/CE a Comisiei din 13 octombrie 2005 privind conformitatea anumitor standarde cu cerința generală de siguranță stabilită de Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și publicarea referințelor lor în Jurnalul Oficial (JO L 271, 15.10.2005, p. 51).

23

(24)  Decizia 2009/18/CE a Comisiei din 22 decembrie 2008 privind conformitatea standardului EN 1273:2005 referitor la premergătoarele pentru copii cu cerința generală de siguranță din Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și publicarea trimiterii la standard în Jurnalul Oficial (JO L 8, 13.1.2009, p. 29).

24

(25)  Decizia de punere în aplicare 2012/29/UE a Comisiei din 13 ianuarie 2012 privind conformitatea standardului EN 60065:2002/A12:2011 „Aparate electronice audio, video și similare – Cerințe de siguranță” și a standardului EN 60950-1:2006/A12:2011 „Echipamente de tehnologia informației – Siguranță – Partea 1: Cerințe generale” cu cerința generală în materie de siguranță prevăzută de Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și privind publicarea referințelor standardelor respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (JO L 13, 17.1.2012, p. 7).

25

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(26)  Decizia de punere în aplicare 2014/358/UE a Comisiei din 13 iunie 2014 privind conformitatea standardului european EN 16281:2013 pentru dispozitive de blocare a ferestrelor și a ușilor de balcon, rezistente la acțiunea copiilor, care se montează de utilizator, cu cerința generală de siguranță prevăzută de Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și publicarea referinței standardului respectiv în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (JO L 175, 14.6.2014, p. 43).

26

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(27)  Decizia de punere în aplicare 2014/531/UE a Comisiei din 14 august 2014 privind conformitatea standardelor europene EN 16433:2014 și EN 16434:2014 și a anumitor clauze din standardul european EN 13120:2009+A1:2014 pentru storuri de interior cu cerința generală de siguranță prevăzută de Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului și publicarea referințelor standardelor respective în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (JO L 243, 15.8.2014, p. 54).

27

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(28)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1345 a Comisiei din 31 iulie 2015 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a referințelor standardelor privind cordoanele și șnururile cu sistem de strângere folosite la îmbrăcămintea pentru copii, privind coșurile pentru transportul sugarilor și suporturile, privind barierele de securitate și privind mesele de înfășat de uz casnic (JO L 207, 4.8.2015, p. 73).

28

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(29)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1014 a Comisiei din 15 iunie 2017 privind publicarea referințelor standardelor europene EN 13869:2016 privind cerințele pentru brichete referitoare la siguranța copiilor și EN 13209-2:2015 privind port-bebe în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în temeiul Directivei 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 153, 16.6.2017, p. 36).

29

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

ANEXA I

| Nr. | Referința standardului |
| --- | --- |
| 1. | EN 581–1:2006
  Mobilier de exterior – Scaune și mese de uz casnic, colectiv și pentru camping – Partea 1: Cerințe generale de securitate |
| 2. | EN 913:2018
  Echipamente de gimnastică – Cerințe generale de securitate și metode de încercare |
| 3. | EN 914:2008
  Echipamente de gimnastică – Bare paralele și bare paralele/asimetrice combinate – Cerințe și metode de încercare, inclusiv pentru securitate |
| 4. | EN 915:2008
  Echipamente de gimnastică – Bare asimetrice – Cerințe și metode de încercare, inclusiv pentru securitate |
| 5. | EN 916:2003
  Echipamente de gimnastică – Ladă pentru sărituri – Cerințe și metode de încercare inclusiv de securitate |
| 6. | EN 957–2:2003
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 2: Aparate pentru antrenament de forță, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare |
| 7. | EN 957–6:2010+A1:2014
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 6: Banda de alergat, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare |
| 8. | EN 957–7:1998
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 7: Aparate cu rame, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare |
| 9. | EN 1129–1:1995
  Mobilier – Paturi rabatabile – Condiții tehnice de securitate și încercări – Partea 1: Condiții tehnice de securitate |
| 10. | EN 1129–2:1995
  Mobilier – Paturi rabatabile – Condiții de securitate și încercări – Partea 2: Metode de încercare |
| 11. | EN 1130–1:1996
  Mobilier – Leagăne de uz casnic – Partea 1: Condiții de securitate |
| 12. | EN 1130–2:1996
  Mobilier – Leagăne de uz casnic – Partea 2: Metode de încercare |
| 13. | EN 1273:2005
  Articole de puericultură – Premergătoare – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 14. | EN 1466:2014
  Articole de puericultură – Coșuri pentru transportul sugarilor și suporturi – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 15. | EN 1651:1999
  Echipament pentru parapantă – Harnașament – Cerințe de securitate și încercări de rezistență |
| 16. | EN 1930:2011
  Articole pentru puericultură – Bariere de securitate – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 17. | EN ISO 4210–1:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 1: Termeni și definiții (ISO 4210–1:2014) |
| 18. | EN ISO 4210–2:2015
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 2: Cerințe pentru biciclete de oraș și pentru drumuri dificile, pentru adulți tineri, pentru munte și de curse (ISO 4210–2:2015) |
| 19. | EN ISO 4210–3:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 3: Metode de încercare comune (ISO 4210–3:2014) |
| 20. | EN ISO 4210–4:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 4: Metode de încercare pentru frânare (ISO 4210–4:2014) |
| 21. | EN ISO 4210–5:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 5: Metode de încercare pentru ghidare (ISO 4210–5:2014, versiunea corectată 2015–02–01) |
| 22. | EN ISO 4210–6:2015
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 6: Metode de încercare pentru cadru și ghidon (ISO 4210–6:2015) |
| 23. | EN ISO 4210–7:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 7: Metode de încercare pentru roți și jante (ISO 4210–7:2014) |
| 24. | EN ISO 4210–8:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 8: Metode de încercare pentru pedale și sistemul de transmisie (ISO 4210–8:2014) |
| 25. | EN ISO 4210–9:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 9: Metode de încercare pentru șa și tijă șa (ISO 4210–9:2014) |
| 26. | EN ISO 8098:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru bicicletele pentru copii mici (ISO 8098:2014) |
| 27. | EN ISO 9994:2006
  Brichete – Specificații pentru securitate (ISO 9994:2005) |
| 28. | EN ISO 11243:2016
  Biciclete – Portbagaje pentru biciclete – Cerințe și metode de încercare (ISO 11243: 2016) |
| 29. | EN 12196:2003
  Echipamente de gimnastică – Cai și capre pentru gimnastică – Cerințe funcționale și de securitate, metode de încercare |
| 30. | EN 12197:1997
  Echipament de gimnastică – Bare fixe – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 31. | EN 12221–1:2008+A1:2013
  Articole de puericultură – Mese de înfășat de uz casnic – Partea 1: Cerințe de securitate |
| 32. | EN 12221–2:2008+A1:2013
  Articole de puericultură – Mese de înfășat de uz casnic – Partea 2: Metode de încercare |
| 33. | EN 12346:1998
  Echipamente de gimnastică – Spaliere, scări și cadre de cățărare – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 34. | EN 12432:1998
  Echipamente de gimnastică – Bârne – Cerințe de funcționare și de securitate, metode de încercare |
| 35. | EN 12491:2001
  Echipament pentru parapantă – Parașută de siguranță – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 36. | EN 12655:1998
  Echipamente de gimnastică – Inele – Cerințe de funcționare și de securitate, metode de încercare |
| 37. | EN ISO 12863:2010
  Metodă de încercare standardizată pentru evaluarea tendinței de aprindere a țigaretelor (ISO 12863:2010)
  EN ISO 12863:2010/A1:2016 |
| 38. | EN 13120:2009+A1:2014
  Jaluzele interioare – Condiții de performanță, inclusiv de securitate |
| 39. | EN 13209–1:2004
  Articole de puericultură – Port–bebe – Cerințe de securitate și metode de încercare – Partea 1: Port–bebe cu cadru, pentru spate |
| 40. | EN 13209–2:2015
  Articole de puericultură – Port–bebe – Cerințe de securitate și metode de încercare. Partea 2: Port–bebe moale |
| 41. | EN 13219:2008
  Echipament de gimnastică – Trambuline – Cerințe funcționale și de securitate, metode de încercare |
| 42. | EN 13319:2000
  Accesorii de scufundare – Aparate pentru măsurarea exactă a adâncimii și instrumente combinate de măsurarea adâncimii și a timpului – Cerințe funcționale și de securitate, metode de încercare |
| 43. | EN 13869:2016
  Brichete – Cerințe pentru brichete, referitoare la securitatea copiilor – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 44. | EN 13899:2003
  Echipament de sport cu role – Patine cu rotile – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 45. | EN 14059:2002
  Lămpi decorative cu ulei – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 46. | EN 14344:2004
  Articole de puericultură – Scaune de copii, pentru biciclete – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 47. | EN 14350–1:2004
  Articole de puericultură – articole pentru alimentația lichidă – Partea 1: Cerințe generale și mecanice și încercări |
| 48. | EN 14682:2014
  Securitatea îmbrăcămintei pentru copii – Cordoane și cordoane glisante pentru îmbrăcămintea copiilor – Specificații |
| 49. | EN 16156:2010
  Țigarete – Evaluare a tendinței de aprindere – Cerință de securitate |
| 50. | EN 16281:2013
  Articole pentru protecția copiilor – Dispozitive de blocare a ferestrelor și a ușilor de balcon, rezistente la acțiunea copiilor, care se montează de utilizator – Cerințe de securitate și metode de încercare |
| 51. | EN 16433:2014
  Jaluzele interioare – Protecție împotriva pericolelor de strangulare – Metode de încercare |
| 52. | EN 16434:2014
  Jaluzele interioare – Protecție împotriva pericolelor de strangulare – Cerințe și metode de încercare pentru dispozitivele de securitate |
| 53. | EN ISO 20957–1:2013
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 1: Cerințe generale de securitate și metode de încercare (ISO 20957–1:2013) |
| 54. | EN ISO 20957–4:2016
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 4: Banchete pentru haltere, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare (ISO 20957–4:2016) |
| 55. | EN ISO 20957–5:2016
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 5: Aparate cu pedale pentru antrenament, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare (ISO 20957–5:2016) |
| 56. | EN ISO 20957–8:2017
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 8: Stepper, scară rulantă și simulator de escaladare – Cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare (ISO 20957–8:2017) |
| 57. | EN ISO 20957–9:2016
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 9: Aparate cu mișcare elipsoidală, cerințe specifice de securitate și metode de încercare suplimentare (ISO 20957–9:2016) |
| 58. | EN ISO 20957–10:2017
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 10: Biciclete de exercițiu cu o roată fixă sau fără roată liberă, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare (ISO 20957–10:2017) |
| 59. | EN ISO 25649–1:2017
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 1: Clasificare, materiale, cerințe generale și metode de încercare (ISO 25649–1:2017) |
| 60. | EN ISO 25649–2:2017
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 2: Informații pentru consumatori (ISO 25649–2:2017) |
| 61. | EN ISO 25649–3:2017
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 3: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă A (ISO 25649–3:2017) |
| 62. | EN ISO 25649–4:2017
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 4: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă B (ISO 25649–4:2017) |
| 63. | EN ISO 25649–5:2017
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 5: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă C (ISO 25649–5:2017) |
| 64. | EN ISO 25649–6:2017
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 6: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă D (ISO 25649–6:2017) |
| 65. | EN ISO 25649–7:2017
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 7: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă E (ISO 25649–7:2017) |
| 66. | EN 60065:2002
  Aparate electronice audio, video și similare – Cerințe de securitate IEC 60065:2001 (Modificat)
  EN 60065:2002/A12:2011 |
| 67. | EN 60950–1:2006
  Echipamente pentru tehnologia informației – Securitate – Partea 1: Prescripții generale IEC 60950–1:2005 (Modificat)
  EN 60950–1:2006/A12:2011 |

Nr.

Referința standardului

1.

EN 581–1:2006

Mobilier de exterior – Scaune și mese de uz casnic, colectiv și pentru camping – Partea 1: Cerințe generale de securitate

2.

EN 913:2018

Echipamente de gimnastică – Cerințe generale de securitate și metode de încercare

3.

EN 914:2008

Echipamente de gimnastică – Bare paralele și bare paralele/asimetrice combinate – Cerințe și metode de încercare, inclusiv pentru securitate

4.

EN 915:2008

Echipamente de gimnastică – Bare asimetrice – Cerințe și metode de încercare, inclusiv pentru securitate

5.

EN 916:2003

Echipamente de gimnastică – Ladă pentru sărituri – Cerințe și metode de încercare inclusiv de securitate

6.

EN 957–2:2003

Echipamente de antrenament staționare – Partea 2: Aparate pentru antrenament de forță, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare

7.

EN 957–6:2010+A1:2014

Echipamente de antrenament staționare – Partea 6: Banda de alergat, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare

8.

EN 957–7:1998

Echipamente de antrenament staționare – Partea 7: Aparate cu rame, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare

9.

EN 1129–1:1995

Mobilier – Paturi rabatabile – Condiții tehnice de securitate și încercări – Partea 1: Condiții tehnice de securitate

10.

EN 1129–2:1995

Mobilier – Paturi rabatabile – Condiții de securitate și încercări – Partea 2: Metode de încercare

11.

EN 1130–1:1996

Mobilier – Leagăne de uz casnic – Partea 1: Condiții de securitate

12.

EN 1130–2:1996

Mobilier – Leagăne de uz casnic – Partea 2: Metode de încercare

13.

EN 1273:2005

Articole de puericultură – Premergătoare – Cerințe de securitate și metode de încercare

14.

EN 1466:2014

Articole de puericultură – Coșuri pentru transportul sugarilor și suporturi – Cerințe de securitate și metode de încercare

15.

EN 1651:1999

Echipament pentru parapantă – Harnașament – Cerințe de securitate și încercări de rezistență

16.

EN 1930:2011

Articole pentru puericultură – Bariere de securitate – Cerințe de securitate și metode de încercare

17.

EN ISO 4210–1:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 1: Termeni și definiții (ISO 4210–1:2014)

18.

EN ISO 4210–2:2015

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 2: Cerințe pentru biciclete de oraș și pentru drumuri dificile, pentru adulți tineri, pentru munte și de curse (ISO 4210–2:2015)

19.

EN ISO 4210–3:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 3: Metode de încercare comune (ISO 4210–3:2014)

20.

EN ISO 4210–4:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 4: Metode de încercare pentru frânare (ISO 4210–4:2014)

21.

EN ISO 4210–5:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 5: Metode de încercare pentru ghidare (ISO 4210–5:2014, versiunea corectată 2015–02–01)

22.

EN ISO 4210–6:2015

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 6: Metode de încercare pentru cadru și ghidon (ISO 4210–6:2015)

23.

EN ISO 4210–7:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 7: Metode de încercare pentru roți și jante (ISO 4210–7:2014)

24.

EN ISO 4210–8:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 8: Metode de încercare pentru pedale și sistemul de transmisie (ISO 4210–8:2014)

25.

EN ISO 4210–9:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 9: Metode de încercare pentru șa și tijă șa (ISO 4210–9:2014)

26.

EN ISO 8098:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru bicicletele pentru copii mici (ISO 8098:2014)

27.

EN ISO 9994:2006

Brichete – Specificații pentru securitate (ISO 9994:2005)

28.

EN ISO 11243:2016

Biciclete – Portbagaje pentru biciclete – Cerințe și metode de încercare (ISO 11243: 2016)

29.

EN 12196:2003

Echipamente de gimnastică – Cai și capre pentru gimnastică – Cerințe funcționale și de securitate, metode de încercare

30.

EN 12197:1997

Echipament de gimnastică – Bare fixe – Cerințe de securitate și metode de încercare

31.

EN 12221–1:2008+A1:2013

Articole de puericultură – Mese de înfășat de uz casnic – Partea 1: Cerințe de securitate

32.

EN 12221–2:2008+A1:2013

Articole de puericultură – Mese de înfășat de uz casnic – Partea 2: Metode de încercare

33.

EN 12346:1998

Echipamente de gimnastică – Spaliere, scări și cadre de cățărare – Cerințe de securitate și metode de încercare

34.

EN 12432:1998

Echipamente de gimnastică – Bârne – Cerințe de funcționare și de securitate, metode de încercare

35.

EN 12491:2001

Echipament pentru parapantă – Parașută de siguranță – Cerințe de securitate și metode de încercare

36.

EN 12655:1998

Echipamente de gimnastică – Inele – Cerințe de funcționare și de securitate, metode de încercare

37.

EN ISO 12863:2010

Metodă de încercare standardizată pentru evaluarea tendinței de aprindere a țigaretelor (ISO 12863:2010)

EN ISO 12863:2010/A1:2016

38.

EN 13120:2009+A1:2014

Jaluzele interioare – Condiții de performanță, inclusiv de securitate

39.

EN 13209–1:2004

Articole de puericultură – Port–bebe – Cerințe de securitate și metode de încercare – Partea 1: Port–bebe cu cadru, pentru spate

40.

EN 13209–2:2015

Articole de puericultură – Port–bebe – Cerințe de securitate și metode de încercare. Partea 2: Port–bebe moale

41.

EN 13219:2008

Echipament de gimnastică – Trambuline – Cerințe funcționale și de securitate, metode de încercare

42.

EN 13319:2000

Accesorii de scufundare – Aparate pentru măsurarea exactă a adâncimii și instrumente combinate de măsurarea adâncimii și a timpului – Cerințe funcționale și de securitate, metode de încercare

43.

EN 13869:2016

Brichete – Cerințe pentru brichete, referitoare la securitatea copiilor – Cerințe de securitate și metode de încercare

44.

EN 13899:2003

Echipament de sport cu role – Patine cu rotile – Cerințe de securitate și metode de încercare

45.

EN 14059:2002

Lămpi decorative cu ulei – Cerințe de securitate și metode de încercare

46.

EN 14344:2004

Articole de puericultură – Scaune de copii, pentru biciclete – Cerințe de securitate și metode de încercare

47.

EN 14350–1:2004

Articole de puericultură – articole pentru alimentația lichidă – Partea 1: Cerințe generale și mecanice și încercări

48.

EN 14682:2014

Securitatea îmbrăcămintei pentru copii – Cordoane și cordoane glisante pentru îmbrăcămintea copiilor – Specificații

49.

EN 16156:2010

Țigarete – Evaluare a tendinței de aprindere – Cerință de securitate

50.

EN 16281:2013

Articole pentru protecția copiilor – Dispozitive de blocare a ferestrelor și a ușilor de balcon, rezistente la acțiunea copiilor, care se montează de utilizator – Cerințe de securitate și metode de încercare

51.

EN 16433:2014

Jaluzele interioare – Protecție împotriva pericolelor de strangulare – Metode de încercare

52.

EN 16434:2014

Jaluzele interioare – Protecție împotriva pericolelor de strangulare – Cerințe și metode de încercare pentru dispozitivele de securitate

53.

EN ISO 20957–1:2013

Echipamente de antrenament staționare – Partea 1: Cerințe generale de securitate și metode de încercare (ISO 20957–1:2013)

54.

EN ISO 20957–4:2016

Echipamente de antrenament staționare – Partea 4: Banchete pentru haltere, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare (ISO 20957–4:2016)

55.

EN ISO 20957–5:2016

Echipamente de antrenament staționare – Partea 5: Aparate cu pedale pentru antrenament, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare (ISO 20957–5:2016)

56.

EN ISO 20957–8:2017

Echipamente de antrenament staționare – Partea 8: Stepper, scară rulantă și simulator de escaladare – Cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare (ISO 20957–8:2017)

57.

EN ISO 20957–9:2016

Echipamente de antrenament staționare – Partea 9: Aparate cu mișcare elipsoidală, cerințe specifice de securitate și metode de încercare suplimentare (ISO 20957–9:2016)

58.

EN ISO 20957–10:2017

Echipamente de antrenament staționare – Partea 10: Biciclete de exercițiu cu o roată fixă sau fără roată liberă, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare (ISO 20957–10:2017)

59.

EN ISO 25649–1:2017

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 1: Clasificare, materiale, cerințe generale și metode de încercare (ISO 25649–1:2017)

60.

EN ISO 25649–2:2017

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 2: Informații pentru consumatori (ISO 25649–2:2017)

61.

EN ISO 25649–3:2017

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 3: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă A (ISO 25649–3:2017)

62.

EN ISO 25649–4:2017

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 4: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă B (ISO 25649–4:2017)

63.

EN ISO 25649–5:2017

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 5: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă C (ISO 25649–5:2017)

64.

EN ISO 25649–6:2017

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 6: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă D (ISO 25649–6:2017)

65.

EN ISO 25649–7:2017

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 7: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă E (ISO 25649–7:2017)

66.

EN 60065:2002

Aparate electronice audio, video și similare – Cerințe de securitate IEC 60065:2001 (Modificat)

EN 60065:2002/A12:2011

67.

EN 60950–1:2006

Echipamente pentru tehnologia informației – Securitate – Partea 1: Prescripții generale IEC 60950–1:2005 (Modificat)

EN 60950–1:2006/A12:2011

---

ANEXA II

| Nr. | Referința standardului |
| --- | --- |
| 1. | EN 913:2008
  Echipamente de gimnastică – Cerințe generale de securitate și metode de încercare |
| 2. | EN 957–4:2006+A1:2010
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 4: Banchete pentru haltere, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare |
| 3. | EN 957–5:2009
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 5: Aparate cu pedale pentru antrenament, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare |
| 4. | EN 957–8:1998
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 8: Stepper, scară rulantă și simulator de escaladare – Cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare |
| 5. | EN 957–9:2003
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 9: Aparate cu mișcare elipsoidală, cerințe specifice de securitate și metode de încercare suplimentare |
| 6. | EN 957–10:2005
  Echipamente de antrenament staționare – Partea 10: Biciclete de exercițiu cu o roată fixă sau fără roată liberă, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare |
| 7. | EN ISO 4210–2:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 2: Cerințe pentru biciclete de oraș și pentru drumuri dificile, pentru adulți tineri, pentru munte și de curse (ISO 4210–2:2014) |
| 8. | EN ISO 4210–6:2014
  Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 6: Metode de încercare pentru cadru și ghidon (ISO 4210–6:2014) |
| 9. | EN ISO 12863:2010
  Metodă de încercare standardizată pentru evaluarea tendinței de aprindere a țigaretelor (ISO 12863:2010) |
| 10. | EN 14872:2006
  Biciclete – Accesorii pentru biciclete – Portbagaje |
| 11. | EN 15649–1:2009+A2:2013
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 1: Clasificare, materiale, cerințe generale și metode de încercare |
| 12. | EN 15649–2:2009+A2:2013
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 2: Informații pentru consumatori |
| 13. | EN 15649–3:2009+A1:2012
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 3: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă A |
| 14. | EN 15649–4:2010+A1:2012
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 4: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă B |
| 15. | EN 15649–5:2009
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 5: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă C |
| 16. | EN 15649–6:2009+A1:2013
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 6: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă D |
| 17. | EN 15649–7:2009
  Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 7: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă E |

Nr.

Referința standardului

1.

EN 913:2008

Echipamente de gimnastică – Cerințe generale de securitate și metode de încercare

2.

EN 957–4:2006+A1:2010

Echipamente de antrenament staționare – Partea 4: Banchete pentru haltere, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare

3.

EN 957–5:2009

Echipamente de antrenament staționare – Partea 5: Aparate cu pedale pentru antrenament, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare

4.

EN 957–8:1998

Echipamente de antrenament staționare – Partea 8: Stepper, scară rulantă și simulator de escaladare – Cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare

5.

EN 957–9:2003

Echipamente de antrenament staționare – Partea 9: Aparate cu mișcare elipsoidală, cerințe specifice de securitate și metode de încercare suplimentare

6.

EN 957–10:2005

Echipamente de antrenament staționare – Partea 10: Biciclete de exercițiu cu o roată fixă sau fără roată liberă, cerințe de securitate și metode de încercare specifice suplimentare

7.

EN ISO 4210–2:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 2: Cerințe pentru biciclete de oraș și pentru drumuri dificile, pentru adulți tineri, pentru munte și de curse (ISO 4210–2:2014)

8.

EN ISO 4210–6:2014

Biciclete – Cerințe de securitate pentru biciclete – Partea 6: Metode de încercare pentru cadru și ghidon (ISO 4210–6:2014)

9.

EN ISO 12863:2010

Metodă de încercare standardizată pentru evaluarea tendinței de aprindere a țigaretelor (ISO 12863:2010)

10.

EN 14872:2006

Biciclete – Accesorii pentru biciclete – Portbagaje

11.

EN 15649–1:2009+A2:2013

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 1: Clasificare, materiale, cerințe generale și metode de încercare

12.

EN 15649–2:2009+A2:2013

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 2: Informații pentru consumatori

13.

EN 15649–3:2009+A1:2012

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 3: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă A

14.

EN 15649–4:2010+A1:2012

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 4: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă B

15.

EN 15649–5:2009

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 5: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă C

16.

EN 15649–6:2009+A1:2013

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 6: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă D

17.

EN 15649–7:2009

Articole plutitoare pentru timpul liber cu utilizare pe suprafața apei sau în apă – Partea 7: Cerințe suplimentare specifice de securitate și metode de încercare pentru dispozitive de clasă E

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/75 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/75

---

DECIZIA DELEGATĂ NR. 42/19/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 17 iunie 2019

de scutire a exploatării serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia de la aplicarea Directivei 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului [2019/...]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere actul menționat la punctul 4 din anexa XVI la Acordul privind SEE, de stabilire a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice în sectorul utilităților publice [Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (1) („directiva”)], în special articolele 34 și 35,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolele 1 și 3 din Protocolul 1 la acesta,

după consultarea Comitetului AELS pentru achiziții publice,

întrucât:

1.   FAPTELE

FAPTELE

| (1) | La 27 noiembrie 2018, în urma discuțiilor din etapa prealabilă notificării, Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „autoritatea”) a primit o solicitare de la Nettbuss AS, în prezent Vy Buss AS (denumit în continuare „solicitantul”), în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE (denumită în continuare „cererea”) (2). |
| --- | --- |

(1)

La 27 noiembrie 2018, în urma discuțiilor din etapa prealabilă notificării, Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „autoritatea”) a primit o solicitare de la Nettbuss AS, în prezent Vy Buss AS (denumit în continuare „solicitantul”), în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE (denumită în continuare „cererea”) (2).

2

| (2) | Cererea se referă la exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul în Norvegia. Activitățile de administrare a transportului public desfășurate, în practică, de autoritățile în domeniul transportului public nu sunt vizate de cerere (3). |
| --- | --- |

(2)

Cererea se referă la exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul în Norvegia. Activitățile de administrare a transportului public desfășurate, în practică, de autoritățile în domeniul transportului public nu sunt vizate de cerere (3).

3

| (3) | Solicitantul este o „întreprindere publică” în sensul directivei, întrucât Ministerul Transporturilor și Comunicațiilor din Norvegia deține indirect 100 % din capitalul său subscris, fiind proprietarul NSB AS, în prezent Vygruppen AS (un grup de servicii de transport din care face parte solicitantul) (4). |
| --- | --- |

(3)

Solicitantul este o „întreprindere publică” în sensul directivei, întrucât Ministerul Transporturilor și Comunicațiilor din Norvegia deține indirect 100 % din capitalul său subscris, fiind proprietarul NSB AS, în prezent Vygruppen AS (un grup de servicii de transport din care face parte solicitantul) (4).

4

| (4) | Solicitantul desfășoară una dintre activitățile care intră sub incidența directivei și este, prin urmare, o „entitate contractantă” în sensul directivei. |
| --- | --- |

(4)

Solicitantul desfășoară una dintre activitățile care intră sub incidența directivei și este, prin urmare, o „entitate contractantă” în sensul directivei.

| (5) | În conformitate cu articolul 2-9 din Regulamentul norvegian nr. 975 din 12 august 2016 privind achizițiile publice de către entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (5), entitățile contractante pot depune cereri în temeiul articolului 35 din directivă. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 2-9 din Regulamentul norvegian nr. 975 din 12 august 2016 privind achizițiile publice de către entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (5), entitățile contractante pot depune cereri în temeiul articolului 35 din directivă.

5

| (6) | Cererea a fost însoțită de o poziție motivată și argumentată adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței la 29 iunie 2018, care a concluzionat că solicitantul a fost direct expus concurenței în punerea la dispoziție a serviciilor publice de transport cu autobuzul și că accesul pe piață pentru atribuirea contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul în Norvegia nu a fost restricționat (6). |
| --- | --- |

(6)

Cererea a fost însoțită de o poziție motivată și argumentată adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței la 29 iunie 2018, care a concluzionat că solicitantul a fost direct expus concurenței în punerea la dispoziție a serviciilor publice de transport cu autobuzul și că accesul pe piață pentru atribuirea contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul în Norvegia nu a fost restricționat (6).

6

| (7) | Autoritatea a informat Norvegia cu privire la primirea cererii sale la 30 noiembrie 2018 (7). |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea a informat Norvegia cu privire la primirea cererii sale la 30 noiembrie 2018 (7).

7

| (8) | În conformitate cu punctul 1 din anexa IV la Directiva 2014/25/UE, autoritatea are la dispoziție 130 de zile lucrătoare pentru a adopta o decizie privind cererea, termenul limită fiind 18 iunie 2019 (8). |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu punctul 1 din anexa IV la Directiva 2014/25/UE, autoritatea are la dispoziție 130 de zile lucrătoare pentru a adopta o decizie privind cererea, termenul limită fiind 18 iunie 2019 (8).

8

| (9) | În temeiul Deciziei delegate nr. 37/19/COL din 23 aprilie 2019 (9), autoritatea a solicitat Comitetului AELS pentru achiziții publice să prezinte un aviz în cadrul procedurii consultative prevăzute la articolul 2 din Decizia nr. 3/2012 a Comitetului permanent (10). |
| --- | --- |

(9)

În temeiul Deciziei delegate nr. 37/19/COL din 23 aprilie 2019 (9), autoritatea a solicitat Comitetului AELS pentru achiziții publice să prezinte un aviz în cadrul procedurii consultative prevăzute la articolul 2 din Decizia nr. 3/2012 a Comitetului permanent (10).

9

10

| (10) | Comitetul AELS pentru achiziții publice a emis un aviz pozitiv, prin vot unanim, referitor la proiectul de decizie al autorității în cadrul procedurii scrise din 22 mai 2019 (11). |
| --- | --- |

(10)

Comitetul AELS pentru achiziții publice a emis un aviz pozitiv, prin vot unanim, referitor la proiectul de decizie al autorității în cadrul procedurii scrise din 22 mai 2019 (11).

11

2.   CADRUL JURIDIC

CADRUL JURIDIC

| (11) | Directiva se aplică, printre altele, în cazul atribuirii contractelor pentru desfășurarea activităților legate de punerea la dispoziție sau exploatarea rețelelor care furnizează un serviciu publicului în domeniul transportului cu autobuzul (12). |
| --- | --- |

(11)

Directiva se aplică, printre altele, în cazul atribuirii contractelor pentru desfășurarea activităților legate de punerea la dispoziție sau exploatarea rețelelor care furnizează un serviciu publicului în domeniul transportului cu autobuzul (12).

12

| (12) | În temeiul articolului 11 al doilea paragraf din directivă, se consideră că o rețea există în cazul în care serviciul este oferit în condiții de exploatare stabilite de o autoritate competentă a unui stat, cum ar fi condițiile privind rutele ce urmează să fie deservite, privind capacitatea de transport disponibilă sau frecvența serviciului. |
| --- | --- |

(12)

În temeiul articolului 11 al doilea paragraf din directivă, se consideră că o rețea există în cazul în care serviciul este oferit în condiții de exploatare stabilite de o autoritate competentă a unui stat, cum ar fi condițiile privind rutele ce urmează să fie deservite, privind capacitatea de transport disponibilă sau frecvența serviciului.

| (13) | În cauza SJ (13), în interpretarea articolului 5 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) (a cărui formulare este identică cu cea de la articolul 11 din directivă), în contextul rețelelor feroviare, Curtea de Justiție a precizat că „[...] trebuie să se considere că activitatea care vizează «exploatarea rețelelor» face referire la exercitarea dreptului de utilizare a rețelei feroviare pentru furnizarea serviciilor de transport, în timp ce activitatea care vizează «punerea la dispoziție de rețele» face trimitere la administrarea rețelei” (15). Curtea a concluzionat că „articolul 5 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2004/17 trebuie interpretat în sensul că activitatea desfășurată de o întreprindere feroviară, care constă în furnizarea de servicii de transport public prin exercitarea unui drept de utilizare a rețelei feroviare, constituie o «exploatare a rețelelor», în sensul acestei directive” (16). „Exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul” în Norvegia reprezintă, în domeniul transportului cu autobuzul, echivalentul activității desfășurate de o întreprindere feroviară menționată în cauza SJ în domeniul transportului feroviar, deci este o activitate căreia i se aplică directiva. |
| --- | --- |

(13)

În cauza SJ (13), în interpretarea articolului 5 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) (a cărui formulare este identică cu cea de la articolul 11 din directivă), în contextul rețelelor feroviare, Curtea de Justiție a precizat că „[...] trebuie să se considere că activitatea care vizează «exploatarea rețelelor» face referire la exercitarea dreptului de utilizare a rețelei feroviare pentru furnizarea serviciilor de transport, în timp ce activitatea care vizează «punerea la dispoziție de rețele» face trimitere la administrarea rețelei” (15). Curtea a concluzionat că „articolul 5 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2004/17 trebuie interpretat în sensul că activitatea desfășurată de o întreprindere feroviară, care constă în furnizarea de servicii de transport public prin exercitarea unui drept de utilizare a rețelei feroviare, constituie o «exploatare a rețelelor», în sensul acestei directive” (16). „Exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul” în Norvegia reprezintă, în domeniul transportului cu autobuzul, echivalentul activității desfășurate de o întreprindere feroviară menționată în cauza SJ în domeniul transportului feroviar, deci este o activitate căreia i se aplică directiva.

13

14

15

16

| (14) | Conform articolului 34 din directivă, contractele destinate să permită desfășurarea uneia dintre activitățile cărora li se aplică directiva nu fac obiectul directivei în cazul în care, în statul membru în care se desfășoară, activitatea este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat. Expunerea directă la concurență se evaluează pe baza unor criterii obiective, ținându-se seama de caracteristicile specifice ale sectorului în cauză. |
| --- | --- |

(14)

Conform articolului 34 din directivă, contractele destinate să permită desfășurarea uneia dintre activitățile cărora li se aplică directiva nu fac obiectul directivei în cazul în care, în statul membru în care se desfășoară, activitatea este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat. Expunerea directă la concurență se evaluează pe baza unor criterii obiective, ținându-se seama de caracteristicile specifice ale sectorului în cauză.

| (15) | Articolul 35 din directivă prevede procedura de stabilire a aplicabilității scutirii de la articolul 34. Astfel cum a fost adaptat, acesta prevede că un stat sau, în cazul în care legislația statului în cauză prevede acest lucru, o entitate contractantă poate transmite o cerere autorității pentru a se stabili că directiva nu se aplică atribuirii de contracte sau organizării de concursuri de proiecte pentru desfășurarea respectivei activități. Autoritatea trebuie să ia o decizie cu privire la faptul dacă activitatea este expusă direct la concurență pe piețele la care accesul nu este restricționat (pe baza criteriilor prevăzute la articolul 34). |
| --- | --- |

(15)

Articolul 35 din directivă prevede procedura de stabilire a aplicabilității scutirii de la articolul 34. Astfel cum a fost adaptat, acesta prevede că un stat sau, în cazul în care legislația statului în cauză prevede acest lucru, o entitate contractantă poate transmite o cerere autorității pentru a se stabili că directiva nu se aplică atribuirii de contracte sau organizării de concursuri de proiecte pentru desfășurarea respectivei activități. Autoritatea trebuie să ia o decizie cu privire la faptul dacă activitatea este expusă direct la concurență pe piețele la care accesul nu este restricționat (pe baza criteriilor prevăzute la articolul 34).

| (16) | Această decizie nu aduce atingere aplicării normelor privind concurența (17) și altor domenii ale legislației SEE. În special, criteriile și metodologia utilizate pentru evaluarea expunerii directe la concurență în temeiul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE nu sunt neapărat identice cu cele utilizate pentru efectuarea unei evaluări în conformitate cu articolele 53 sau 54 din Acordul privind SEE sau Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (18), astfel cum este adaptat la Acordul privind SEE (19). |
| --- | --- |

(16)

Această decizie nu aduce atingere aplicării normelor privind concurența (17) și altor domenii ale legislației SEE. În special, criteriile și metodologia utilizate pentru evaluarea expunerii directe la concurență în temeiul articolului 34 din Directiva 2014/25/UE nu sunt neapărat identice cu cele utilizate pentru efectuarea unei evaluări în conformitate cu articolele 53 sau 54 din Acordul privind SEE sau Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (18), astfel cum este adaptat la Acordul privind SEE (19).

17

18

19

| (17) | Scopul prezentei decizii este de a stabili dacă activitatea vizată de cerere este expusă unui nivel de concurență (pe piețele la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din directivă) care va asigura că, de asemenea, în lipsa disciplinei impuse de normele detaliate în materie de achiziții prevăzute în directivă, achizițiile pentru desfășurarea activității în cauză vor fi efectuate într-o manieră transparentă, nediscriminatorie, bazată pe criterii care să permită cumpărătorilor să identifice soluția care în general este cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(17)

Scopul prezentei decizii este de a stabili dacă activitatea vizată de cerere este expusă unui nivel de concurență (pe piețele la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din directivă) care va asigura că, de asemenea, în lipsa disciplinei impuse de normele detaliate în materie de achiziții prevăzute în directivă, achizițiile pentru desfășurarea activității în cauză vor fi efectuate într-o manieră transparentă, nediscriminatorie, bazată pe criterii care să permită cumpărătorilor să identifice soluția care în general este cea mai avantajoasă din punct de vedere economic.

3.   EVALUARE

EVALUARE

3.1.   Accesul liber pe piață

Accesul liber pe piață

| (18) | În cazul de față, activitatea relevantă este exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul. Această activitate se desfășoară în baza contractelor atribuite de autoritățile în domeniul transportului public. În Norvegia, există diferite tipuri de servicii de transport cu autobuzul (a se vedea considerentul 41 de mai jos), iar la nivel național activitatea relevantă este denumită exploatarea serviciilor regulate de transport cu autobuzul. |
| --- | --- |

(18)

În cazul de față, activitatea relevantă este exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul. Această activitate se desfășoară în baza contractelor atribuite de autoritățile în domeniul transportului public. În Norvegia, există diferite tipuri de servicii de transport cu autobuzul (a se vedea considerentul 41 de mai jos), iar la nivel național activitatea relevantă este denumită exploatarea serviciilor regulate de transport cu autobuzul.

| (19) | În ceea ce privește exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul, nu există niciun act legislativ relevant al SEE pe baza căruia să se poată presupune accesul liber pe piață în conformitate cu articolul 34 alineatul (3) din directivă. Prin urmare, este necesar să se facă evaluarea relevantă pe baza cadrului de reglementare și a practicii autorităților în domeniul transportului public, care ar trebui să demonstreze că accesul pe piață este liber de facto și de jure. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul, nu există niciun act legislativ relevant al SEE pe baza căruia să se poată presupune accesul liber pe piață în conformitate cu articolul 34 alineatul (3) din directivă. Prin urmare, este necesar să se facă evaluarea relevantă pe baza cadrului de reglementare și a practicii autorităților în domeniul transportului public, care ar trebui să demonstreze că accesul pe piață este liber de facto și de jure.

de facto

de jure

| (20) | Ar trebui avut în vedere faptul că scopul prezentei decizii este de a stabili dacă activitatea vizată de cerere este expusă unui nivel de concurență (pe piețele la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din directivă) care va asigura că, de asemenea, în lipsa disciplinei impuse de normele detaliate în materie de achiziții prevăzute în directivă, achizițiile pentru desfășurarea activității în cauză vor fi efectuate într-o manieră transparentă, nediscriminatorie, bazată pe criterii care să permită cumpărătorilor să identifice soluția care în general este cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. Evaluarea întreprinsă în aceste scopuri nu presupune să se analizeze dacă fiecare contract individual de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul a fost atribuit în conformitate deplină cu legislația SEE, ci mai degrabă dacă cadrul de reglementare și/sau practica autorităților în domeniul transportului public restricționează accesul pe piață de facto sau de jure. |
| --- | --- |

(20)

Ar trebui avut în vedere faptul că scopul prezentei decizii este de a stabili dacă activitatea vizată de cerere este expusă unui nivel de concurență (pe piețele la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din directivă) care va asigura că, de asemenea, în lipsa disciplinei impuse de normele detaliate în materie de achiziții prevăzute în directivă, achizițiile pentru desfășurarea activității în cauză vor fi efectuate într-o manieră transparentă, nediscriminatorie, bazată pe criterii care să permită cumpărătorilor să identifice soluția care în general este cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. Evaluarea întreprinsă în aceste scopuri nu presupune să se analizeze dacă fiecare contract individual de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul a fost atribuit în conformitate deplină cu legislația SEE, ci mai degrabă dacă cadrul de reglementare și/sau practica autorităților în domeniul transportului public restricționează accesul pe piață de facto sau de jure.

de facto

de jure

| (21) | În ceea ce privește eventualele restricții legale cu privire la accesul pe piața exploatării serviciilor publice de transport cu autobuzul, autoritatea observă că există cerințe legate de licență și că serviciile sunt prestate în temeiul unui contract. Cu toate acestea, în cerere, solicitantul a considerat că cerințele legate de licență nu ar putea constitui o limitare a accesului pe piață (20) și, în plus, că nu există drepturi speciale sau exclusive asociate licențelor (21). Solicitantul a mai declarat că ofertele sunt conforme cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (22) și directiva și, prin urmare, nu restricționează, de jure sau de facto, accesul pe piață (23). |
| --- | --- |

(21)

În ceea ce privește eventualele restricții legale cu privire la accesul pe piața exploatării serviciilor publice de transport cu autobuzul, autoritatea observă că există cerințe legate de licență și că serviciile sunt prestate în temeiul unui contract. Cu toate acestea, în cerere, solicitantul a considerat că cerințele legate de licență nu ar putea constitui o limitare a accesului pe piață (20) și, în plus, că nu există drepturi speciale sau exclusive asociate licențelor (21). Solicitantul a mai declarat că ofertele sunt conforme cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (22) și directiva și, prin urmare, nu restricționează, de jure sau de facto, accesul pe piață (23).

20

21

22

de jure

de facto

23

| (22) | Conform unei jurisprudențe constante, un sistem de autorizare prealabilă nu poate legitima deciziile discreționare luate de autoritățile naționale, care pot priva dispozițiile legislației SEE de efectul lor util (24). Pentru ca un sistem de autorizare prealabilă să se justifice, chiar dacă derogă de la libertatea fundamentală de a furniza servicii, trebuie să se bazeze pe criterii obiective, nediscriminatorii, cunoscute în prealabil, astfel încât să limiteze exercitarea puterii de apreciere a autorităților naționale, pentru a nu fi utilizată în mod arbitrar (25). |
| --- | --- |

(22)

Conform unei jurisprudențe constante, un sistem de autorizare prealabilă nu poate legitima deciziile discreționare luate de autoritățile naționale, care pot priva dispozițiile legislației SEE de efectul lor util (24). Pentru ca un sistem de autorizare prealabilă să se justifice, chiar dacă derogă de la libertatea fundamentală de a furniza servicii, trebuie să se bazeze pe criterii obiective, nediscriminatorii, cunoscute în prealabil, astfel încât să limiteze exercitarea puterii de apreciere a autorităților naționale, pentru a nu fi utilizată în mod arbitrar (25).

24

25

| (23) | Serviciile regulate de transport cu autobuzul în Norvegia sunt reglementate prin Legea nr. 45 din 21 iunie 2002 privind transportul profesional cu autovehicule sau nave (26) („Legea privind transportul profesional”) și Regulamentul privind transportul profesional adoptat în temeiul actului respectiv (27). |
| --- | --- |

(23)

Serviciile regulate de transport cu autobuzul în Norvegia sunt reglementate prin Legea nr. 45 din 21 iunie 2002 privind transportul profesional cu autovehicule sau nave (26) („Legea privind transportul profesional”) și Regulamentul privind transportul profesional adoptat în temeiul actului respectiv (27).

26

27

| (24) | Articolul 4 din Legea privind transportul profesional impune societăților care intenționează să exploateze servicii publice de transport cu autobuzul să obțină o licență generală („transportløyve”), eliberată de Administrația Drumurilor Publice din Norvegia (Statens vegvesen) (28). Cu toate că formularea din Legea privind transportul profesional sugerează posibilitatea unei marje de apreciere a Administrației Drumurilor Publice, deoarece folosește cuvântul „poate”, în dreptul norvegian este obișnuită utilizarea acestui cuvânt, chiar dacă în practică există doar o mică marjă de apreciere sau chiar niciuna. Din lucrările pregătitoare ale actului legislativ rezultă că schema de licențe este un instrument de control al calității serviciilor furnizate (29). Articolul 4 din Regulamentul privind transportul profesional clarifică faptul că, dacă nu există motive speciale de refuz, se poate acorda o licență unui solicitant care îndeplinește cerințele. În plus, autoritatea norvegiană în domeniul concurenței a declarat că oricine îndeplinește condițiile obiective primește o astfel de licență (30). Autoritatea nu a primit nicio informație care ar contrazice constatările de mai sus. |
| --- | --- |

(24)

Articolul 4 din Legea privind transportul profesional impune societăților care intenționează să exploateze servicii publice de transport cu autobuzul să obțină o licență generală („transportløyve”), eliberată de Administrația Drumurilor Publice din Norvegia (Statens vegvesen) (28). Cu toate că formularea din Legea privind transportul profesional sugerează posibilitatea unei marje de apreciere a Administrației Drumurilor Publice, deoarece folosește cuvântul „poate”, în dreptul norvegian este obișnuită utilizarea acestui cuvânt, chiar dacă în practică există doar o mică marjă de apreciere sau chiar niciuna. Din lucrările pregătitoare ale actului legislativ rezultă că schema de licențe este un instrument de control al calității serviciilor furnizate (29). Articolul 4 din Regulamentul privind transportul profesional clarifică faptul că, dacă nu există motive speciale de refuz, se poate acorda o licență unui solicitant care îndeplinește cerințele. În plus, autoritatea norvegiană în domeniul concurenței a declarat că oricine îndeplinește condițiile obiective primește o astfel de licență (30). Autoritatea nu a primit nicio informație care ar contrazice constatările de mai sus.

28

29

30

| (25) | În plus, pentru exploatarea serviciilor regulate de transport cu autobuzul, este necesară, în general, o licență în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Legea privind transportul profesional, emisă de municipalitățile districtuale relevante (31). Societățile de administrare sunt scutite de la cerința privind licența, iar în cazul în care autoritatea în domeniul transportului public este o societate de administrare și este responsabilă față de public și operatorul are rolul de subcontractant al acesteia, nu este necesară nicio licență, întrucât scutirea societății de administrare se aplică și operatorului (32). |
| --- | --- |

(25)

În plus, pentru exploatarea serviciilor regulate de transport cu autobuzul, este necesară, în general, o licență în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Legea privind transportul profesional, emisă de municipalitățile districtuale relevante (31). Societățile de administrare sunt scutite de la cerința privind licența, iar în cazul în care autoritatea în domeniul transportului public este o societate de administrare și este responsabilă față de public și operatorul are rolul de subcontractant al acesteia, nu este necesară nicio licență, întrucât scutirea societății de administrare se aplică și operatorului (32).

31

32

| (26) | Articolul 8 din Legea privind transportul profesional prevede că licențele pentru servicii de transport care fac obiectul unor plăți compensatorii sau al unui drept exclusiv se acordă în cadrul unor proceduri competitive, dacă sunt impuse prin Legea privind transportul profesional, Legea achizițiilor publice sau reglementările relevante adoptate pe baza fiecăruia dintre aceste acte legislative. În cazul în care este necesară o licență în conformitate cu articolul 6, aceasta este acordată câștigătorului contractului (33). |
| --- | --- |

(26)

Articolul 8 din Legea privind transportul profesional prevede că licențele pentru servicii de transport care fac obiectul unor plăți compensatorii sau al unui drept exclusiv se acordă în cadrul unor proceduri competitive, dacă sunt impuse prin Legea privind transportul profesional, Legea achizițiilor publice sau reglementările relevante adoptate pe baza fiecăruia dintre aceste acte legislative. În cazul în care este necesară o licență în conformitate cu articolul 6, aceasta este acordată câștigătorului contractului (33).

33

| (27) | În practică, serviciile publice de transport cu autobuzul care intră sub incidența directivei sunt prestate în temeiul contractelor atribuite de autoritățile în domeniul transportului public. Aceste contracte fac obiectul normelor SEE privind achizițiile publice, în special (34):






  (a) | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007; |
| --- | --- | --- |

(27)

În practică, serviciile publice de transport cu autobuzul care intră sub incidența directivei sunt prestate în temeiul contractelor atribuite de autoritățile în domeniul transportului public. Aceste contracte fac obiectul normelor SEE privind achizițiile publice, în special (34):

34

(a)

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007;

| (b) | Directiva 2014/25/UE; și/sau |
| --- | --- |

(b)

Directiva 2014/25/UE; și/sau

| (c) | Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (35). |
| --- | --- |

(c)

Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (35).

35

| (28) | Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE au intrat în vigoare în SEE la 1 ianuarie 2017. Înainte de această dată erau aplicabile Directivei 2004/17/CE și Directivei 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (36). |
| --- | --- |

(28)

Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE au intrat în vigoare în SEE la 1 ianuarie 2017. Înainte de această dată erau aplicabile Directivei 2004/17/CE și Directivei 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (36).

36

| (29) | Toate cele trei instrumente în vigoare impun, în general, proceduri de atribuire competitive, deschise, transparente și nediscriminatorii, cu excepții limitate. Astfel, contractele și licențele pentru serviciile publice regulate de transport cu autobuzul trebuie să fie atribuite prin proceduri de atribuire competitive, cu excepția cazului în care se aplică o scutire în temeiul actului SEE relevant sau dacă contractul se situează sub valorile de prag pentru aplicarea actului relevant. Aceleași prevederi erau valabile și în temeiul directivelor anterioare. |
| --- | --- |

(29)

Toate cele trei instrumente în vigoare impun, în general, proceduri de atribuire competitive, deschise, transparente și nediscriminatorii, cu excepții limitate. Astfel, contractele și licențele pentru serviciile publice regulate de transport cu autobuzul trebuie să fie atribuite prin proceduri de atribuire competitive, cu excepția cazului în care se aplică o scutire în temeiul actului SEE relevant sau dacă contractul se situează sub valorile de prag pentru aplicarea actului relevant. Aceleași prevederi erau valabile și în temeiul directivelor anterioare.

| (30) | Conform cererii, autoritățile în domeniul transportului public au utilizat din ce în ce mai frecvent proceduri de atribuire competitive pentru atribuirea contractelor de servicii de transport cu autobuzul. În timp ce doar 43 % dintre contractele de servicii regulate de transport cu autobuzul au fost atribuite prin proceduri competitive în 2010, în 2018, procentul a crescut la peste 98 % și va fi aproape de 100 % până la 3 decembrie 2019 (37). Solicitantul a mai precizat că derogările de la procedura de atribuire competitivă sunt rareori folosite, nicio autoritate în domeniul transportului public nu furnizează ea însăși servicii publice de transport cu autobuzul în conformitate cu excepția prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, iar atribuirile directe sub pragurile prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 sunt utilizate într-o măsură foarte limitată. |
| --- | --- |

(30)

Conform cererii, autoritățile în domeniul transportului public au utilizat din ce în ce mai frecvent proceduri de atribuire competitive pentru atribuirea contractelor de servicii de transport cu autobuzul. În timp ce doar 43 % dintre contractele de servicii regulate de transport cu autobuzul au fost atribuite prin proceduri competitive în 2010, în 2018, procentul a crescut la peste 98 % și va fi aproape de 100 % până la 3 decembrie 2019 (37). Solicitantul a mai precizat că derogările de la procedura de atribuire competitivă sunt rareori folosite, nicio autoritate în domeniul transportului public nu furnizează ea însăși servicii publice de transport cu autobuzul în conformitate cu excepția prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, iar atribuirile directe sub pragurile prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 sunt utilizate într-o măsură foarte limitată.

37

| (31) | Autoritatea a comparat informațiile furnizate de solicitant în legătură cu situația din 2018 cu informațiile primite de la guvernul norvegian la 9 noiembrie 2018 (38) în contextul unei examinări generale a contractelor de obligații de serviciu public în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 (39). Această evaluare a confirmat în mare măsură informațiile furnizate de solicitant. Guvernul norvegian a furnizat detalii despre un număr total de 27 de contracte atribuite direct, dintre care 13 urmau a fi înlocuite în cursul anului 2019 cu contracte care făcuseră deja obiectul unei proceduri de atribuire. S-a precizat că valoarea anuală totală a contractelor atribuite direct este în jur de 275 de milioane NOK, ceea ce reprezintă doar o fracțiune din întreaga valoare a contractelor de obligații de serviciu public în domeniul transportului rutier public în Norvegia (estimată la 11,6 miliarde NOK în 2017). În plus, singurele contracte atribuite direct care se preconizează a rămâne în vigoare după 10 august 2019 sunt cele care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 (care permite atribuirea directă a contractelor sub anumite praguri de valoare sau distanță). |
| --- | --- |

(31)

Autoritatea a comparat informațiile furnizate de solicitant în legătură cu situația din 2018 cu informațiile primite de la guvernul norvegian la 9 noiembrie 2018 (38) în contextul unei examinări generale a contractelor de obligații de serviciu public în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 (39). Această evaluare a confirmat în mare măsură informațiile furnizate de solicitant. Guvernul norvegian a furnizat detalii despre un număr total de 27 de contracte atribuite direct, dintre care 13 urmau a fi înlocuite în cursul anului 2019 cu contracte care făcuseră deja obiectul unei proceduri de atribuire. S-a precizat că valoarea anuală totală a contractelor atribuite direct este în jur de 275 de milioane NOK, ceea ce reprezintă doar o fracțiune din întreaga valoare a contractelor de obligații de serviciu public în domeniul transportului rutier public în Norvegia (estimată la 11,6 miliarde NOK în 2017). În plus, singurele contracte atribuite direct care se preconizează a rămâne în vigoare după 10 august 2019 sunt cele care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 (care permite atribuirea directă a contractelor sub anumite praguri de valoare sau distanță).

38

39

| (32) | O examinare a dispozițiilor legale aplicabile atribuirii contractelor și eliberării de licențe pentru exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia arată că astfel de contracte și licențe sunt în prezent acordate în mod nediscriminatoriu. Procedurile de acordare a licențelor și de atribuire a contractelor, precum și criteriile relevante sunt aceleași pentru toți operatorii de pe piață, prin urmare, aceasta nu poate constitui o limitare a accesului pe piață în sensul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(32)

O examinare a dispozițiilor legale aplicabile atribuirii contractelor și eliberării de licențe pentru exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia arată că astfel de contracte și licențe sunt în prezent acordate în mod nediscriminatoriu. Procedurile de acordare a licențelor și de atribuire a contractelor, precum și criteriile relevante sunt aceleași pentru toți operatorii de pe piață, prin urmare, aceasta nu poate constitui o limitare a accesului pe piață în sensul prezentei decizii.

| (33) | Accesul liber la această activitate a fost confirmat și de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței (40). |
| --- | --- |

(33)

Accesul liber la această activitate a fost confirmat și de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței (40).

40

| (34) | Autoritatea concluzionează că activitatea de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia este organizată în măsură copleșitoare pe baza procedurilor de atribuire, unde există, de asemenea, un număr suficient de ofertanți –3,8 ofertanți în medie (41). Participarea la aceste proceduri este posibilă în mod nediscriminatoriu. |
| --- | --- |

(34)

Autoritatea concluzionează că activitatea de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia este organizată în măsură copleșitoare pe baza procedurilor de atribuire, unde există, de asemenea, un număr suficient de ofertanți –3,8 ofertanți în medie (41). Participarea la aceste proceduri este posibilă în mod nediscriminatoriu.

41

| (35) | Având în vedere cele de mai sus, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere aplicării dreptului concurenței, capacității autorității de a investiga dacă Norvegia respectă Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, Directiva 2014/24/UE, Directiva 2014/25/UE sau orice altă dispoziție din legislația SEE privind achizițiile publice în contextul atribuțiilor sale generale de supraveghere sau aplicării oricărui alt domeniu al legislației SEE, accesul pe piață pentru activitatea de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul poate fi considerat liber de facto și de jure. |
| --- | --- |

(35)

Având în vedere cele de mai sus, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere aplicării dreptului concurenței, capacității autorității de a investiga dacă Norvegia respectă Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, Directiva 2014/24/UE, Directiva 2014/25/UE sau orice altă dispoziție din legislația SEE privind achizițiile publice în contextul atribuțiilor sale generale de supraveghere sau aplicării oricărui alt domeniu al legislației SEE, accesul pe piață pentru activitatea de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul poate fi considerat liber de facto și de jure.

de facto

de jure

3.2.   Expunerea directă la concurență

Expunerea directă la concurență

| (36) | Pentru a evalua dacă a doua condiție pentru scutire este sau nu îndeplinită, și anume că activitatea vizată de cerere și care îndeplinește condiția de acces liber pe piață de jure și de facto este direct expusă concurenței, se definesc produsul relevant și piața geografică respectivă și astfel se realizează o analiză a pieței. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a evalua dacă a doua condiție pentru scutire este sau nu îndeplinită, și anume că activitatea vizată de cerere și care îndeplinește condiția de acces liber pe piață de jure și de facto este direct expusă concurenței, se definesc produsul relevant și piața geografică respectivă și astfel se realizează o analiză a pieței.

de jure

de facto

| (37) | Expunerea directă la concurență ar trebui evaluată pe baza mai multor indicatori, niciunul dintre aceștia nefiind decisiv în sine. În ceea ce privește piețele vizate de prezenta decizie, cota principalilor actori pe o anumită piață este un criteriu care ar trebui luat în considerare. Având în vedere caracteristicile piețelor în cauză ca piețe de ofertare, ar trebui, de asemenea, să se țină seama de criterii suplimentare, cum ar fi modelele de ofertare sau capacitatea și disponibilitatea actorilor de pe piață de a depune oferte în procedurile curente și viitoare. |
| --- | --- |

(37)

Expunerea directă la concurență ar trebui evaluată pe baza mai multor indicatori, niciunul dintre aceștia nefiind decisiv în sine. În ceea ce privește piețele vizate de prezenta decizie, cota principalilor actori pe o anumită piață este un criteriu care ar trebui luat în considerare. Având în vedere caracteristicile piețelor în cauză ca piețe de ofertare, ar trebui, de asemenea, să se țină seama de criterii suplimentare, cum ar fi modelele de ofertare sau capacitatea și disponibilitatea actorilor de pe piață de a depune oferte în procedurile curente și viitoare.

| (38) | Prezenta decizie își propune să stabilească dacă serviciile vizate de cerere sunt expuse (pe piețele la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din directivă) unui nivel de concurență care să asigure că, de asemenea, în lipsa disciplinei impuse de normele detaliate în materie de achiziții prevăzute în directivă, achizițiile pentru desfășurarea activității în cauză vor fi efectuate într-o manieră transparentă, nediscriminatorie, bazată pe criterii care să permită cumpărătorilor să identifice soluția care în general este cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(38)

Prezenta decizie își propune să stabilească dacă serviciile vizate de cerere sunt expuse (pe piețele la care accesul nu este restricționat în sensul articolului 34 din directivă) unui nivel de concurență care să asigure că, de asemenea, în lipsa disciplinei impuse de normele detaliate în materie de achiziții prevăzute în directivă, achizițiile pentru desfășurarea activității în cauză vor fi efectuate într-o manieră transparentă, nediscriminatorie, bazată pe criterii care să permită cumpărătorilor să identifice soluția care în general este cea mai avantajoasă din punct de vedere economic.

| (39) | În acest context, este important să se aibă în vedere că, pe piața în cauză, nu toți actorii de pe piață intră sub incidența normelor privind achizițiile publice (42). Prin urmare, societățile care nu sunt supuse acestor norme, atunci când își desfășoară activitatea pe aceste piețe, au, în principiu, posibilitatea de a exercita o presiune concurențială asupra celorlalți actori de pe piață care fac obiectul normelor privind achizițiile publice. |
| --- | --- |

(39)

În acest context, este important să se aibă în vedere că, pe piața în cauză, nu toți actorii de pe piață intră sub incidența normelor privind achizițiile publice (42). Prin urmare, societățile care nu sunt supuse acestor norme, atunci când își desfășoară activitatea pe aceste piețe, au, în principiu, posibilitatea de a exercita o presiune concurențială asupra celorlalți actori de pe piață care fac obiectul normelor privind achizițiile publice.

42

| (40) | Autoritatea trebuie să stabilească dacă activitățile în cauză sunt direct expuse concurenței. În acest scop, autoritatea a examinat dovezile furnizate de solicitant, precum și informațiile furnizate de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței. Autoritatea s-a bazat în principal pe datele cu privire la piață furnizate de solicitant și de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței în evaluarea cotelor de piață și a nivelurilor de concentrare. Pe lângă informațiile furnizate de solicitant, autoritatea norvegiană în domeniul concurenței s-a bazat și pe informații primite de la alte societăți care exploatează servicii de transport cu autobuzul în Norvegia și de la nouă autorități în domeniul transportului public (43). |
| --- | --- |

(40)

Autoritatea trebuie să stabilească dacă activitățile în cauză sunt direct expuse concurenței. În acest scop, autoritatea a examinat dovezile furnizate de solicitant, precum și informațiile furnizate de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței. Autoritatea s-a bazat în principal pe datele cu privire la piață furnizate de solicitant și de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței în evaluarea cotelor de piață și a nivelurilor de concentrare. Pe lângă informațiile furnizate de solicitant, autoritatea norvegiană în domeniul concurenței s-a bazat și pe informații primite de la alte societăți care exploatează servicii de transport cu autobuzul în Norvegia și de la nouă autorități în domeniul transportului public (43).

43

3.2.1.   Definirea pieței produsului

Definirea pieței produsului

| (41) | În cerere, solicitantul a definit piața relevantă a produsului drept piața de atribuire a contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul (44). Solicitantul și-a exprimat, de asemenea, opinia că serviciile comerciale de transport cu autobuzul pe distanțe mari (cum ar fi serviciile rapide de transport cu autobuzul), serviciile comerciale pe distanțe mici (cum ar fi serviciile rapide de transport la aeroport) și serviciile de autocare de turism diferă de serviciile publice de transport cu autobuzul contractate (45). Serviciile comerciale de transport cu autobuzul sunt reglementate numai de nevoia pieței și nu primesc finanțare din resursele statului. Toate serviciile comerciale de transport cu autobuzul concurează pe piață în funcție de preț, capacitate, frecvență sau alte caracteristici ale serviciului. În schimb, concurența dintre operatorii de servicii publice de transport cu autobuzul are loc la nivelul procedurilor de atribuire competitive, și anume piața de atribuire a contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul, și nu ulterior pe piață în ceea ce privește prețul, capacitatea, frecvența sau alte caracteristici ale serviciului. Solicitantul a descris că, în consecință, operatorii de transport cu autobuzul care își desfășoară activitatea în baza unui contract cu o autoritate în domeniul transportului public au, de regulă, o influență foarte mică asupra parametrilor de bază ai concurenței pentru călători, cum ar fi frecvența, inclusiv orarele, tarifele sau confortul călătorilor, deoarece aceste caracteristici sunt de obicei determinate de autoritatea în domeniul transportului care acordă contractele (46). |
| --- | --- |

(41)

În cerere, solicitantul a definit piața relevantă a produsului drept piața de atribuire a contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul (44). Solicitantul și-a exprimat, de asemenea, opinia că serviciile comerciale de transport cu autobuzul pe distanțe mari (cum ar fi serviciile rapide de transport cu autobuzul), serviciile comerciale pe distanțe mici (cum ar fi serviciile rapide de transport la aeroport) și serviciile de autocare de turism diferă de serviciile publice de transport cu autobuzul contractate (45). Serviciile comerciale de transport cu autobuzul sunt reglementate numai de nevoia pieței și nu primesc finanțare din resursele statului. Toate serviciile comerciale de transport cu autobuzul concurează pe piață în funcție de preț, capacitate, frecvență sau alte caracteristici ale serviciului. În schimb, concurența dintre operatorii de servicii publice de transport cu autobuzul are loc la nivelul procedurilor de atribuire competitive, și anume piața de atribuire a contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul, și nu ulterior pe piață în ceea ce privește prețul, capacitatea, frecvența sau alte caracteristici ale serviciului. Solicitantul a descris că, în consecință, operatorii de transport cu autobuzul care își desfășoară activitatea în baza unui contract cu o autoritate în domeniul transportului public au, de regulă, o influență foarte mică asupra parametrilor de bază ai concurenței pentru călători, cum ar fi frecvența, inclusiv orarele, tarifele sau confortul călătorilor, deoarece aceste caracteristici sunt de obicei determinate de autoritatea în domeniul transportului care acordă contractele (46).

44

45

46

| (42) | În opinia solicitantului, diferitele cerințe ale autorităților în domeniul transportului public nu sunt suficient de specifice pentru a stabili piețe de produse separate pentru atribuirea de contracte de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul (47). Pentru a primi un contract de exploatare la nivel municipal sau regional, operatorii de transport cu autobuzul trebuie, în principiu, să respecte același cadru de reglementare și își pot adapta oferta la cerințele respectivei autorități în domeniul transportului public. Potrivit solicitantului, modelele de ofertare actuale ale principalilor operatori de servicii de transport cu autobuzul demonstrează capacitatea și disponibilitatea acestora de a-și adapta ofertele la cerințele individuale stabilite de diferitele autorități în domeniul transportului public, deoarece acești operatori prezintă, în general, oferte pentru toate contractele care fac obiectul procedurilor de atribuire în Norvegia, indiferent de diferențele dintre ele (48). |
| --- | --- |

(42)

În opinia solicitantului, diferitele cerințe ale autorităților în domeniul transportului public nu sunt suficient de specifice pentru a stabili piețe de produse separate pentru atribuirea de contracte de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul (47). Pentru a primi un contract de exploatare la nivel municipal sau regional, operatorii de transport cu autobuzul trebuie, în principiu, să respecte același cadru de reglementare și își pot adapta oferta la cerințele respectivei autorități în domeniul transportului public. Potrivit solicitantului, modelele de ofertare actuale ale principalilor operatori de servicii de transport cu autobuzul demonstrează capacitatea și disponibilitatea acestora de a-și adapta ofertele la cerințele individuale stabilite de diferitele autorități în domeniul transportului public, deoarece acești operatori prezintă, în general, oferte pentru toate contractele care fac obiectul procedurilor de atribuire în Norvegia, indiferent de diferențele dintre ele (48).

47

48

| (43) | Autoritatea norvegiană în domeniul concurenței a considerat că piața relevantă a produsului sugerată de solicitant era în conformitate cu practicile consacrate ale sectorului din Norvegia și a continuat evaluarea pe baza acestei definiții propuse de solicitant (49). |
| --- | --- |

(43)

Autoritatea norvegiană în domeniul concurenței a considerat că piața relevantă a produsului sugerată de solicitant era în conformitate cu practicile consacrate ale sectorului din Norvegia și a continuat evaluarea pe baza acestei definiții propuse de solicitant (49).

49

| (44) | În deciziile anterioare cu privire la transportul public (inclusiv serviciile de transport cu autobuzul), Comisia a hotărât că pot fi identificate piețe specifice pentru atribuirea contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul (50). Comisia a considerat, de asemenea, că în cadrul serviciilor publice de transport cu autobuzul concesionate (contractate) nu se poate face distincție între serviciile contractate urbane, cele interurbane și cele pe distanțe lungi, deoarece acestea sunt de regulă reglementate de același cadru de reglementare, iar cerințele autorităților în domeniul transportului public au doar câteva caracteristici distincte legate de specificațiile tehnice (51). |
| --- | --- |

(44)

În deciziile anterioare cu privire la transportul public (inclusiv serviciile de transport cu autobuzul), Comisia a hotărât că pot fi identificate piețe specifice pentru atribuirea contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul (50). Comisia a considerat, de asemenea, că în cadrul serviciilor publice de transport cu autobuzul concesionate (contractate) nu se poate face distincție între serviciile contractate urbane, cele interurbane și cele pe distanțe lungi, deoarece acestea sunt de regulă reglementate de același cadru de reglementare, iar cerințele autorităților în domeniul transportului public au doar câteva caracteristici distincte legate de specificațiile tehnice (51).

50

51

| (45) | Practica Comisiei confirmă, de asemenea, părerea că serviciile comerciale de transport cu autobuzul și cele publice (contractate) fac parte din piețe de produse diferite datorită naturii diferite a concurenței. Concurența între operatorii de servicii publice de transport cu autobuzul are loc la nivelul ofertării pentru contracte, și anume piața de atribuire a contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul, și nu ulterior pe piață în ceea ce privește prețul, capacitatea, frecvența sau alte caracteristici ale serviciului (52). În comparație cu serviciile comerciale, operatorii de servicii publice de transport cu autobuzul (contractate) au, de regulă, o influență foarte redusă asupra dimensiunilor de bază ale concurenței, cum ar fi frecvențele, tarifele sau confortul călătorilor, deoarece aceste caracteristici sunt stabilite de autoritățile în domeniul transportului public care atribuie contractul de furnizare a serviciului. Operatorii de servicii de transport cu autobuzul sunt obligați să își pună la dispoziție serviciile în conformitate cu contractul încheiat cu autoritatea în domeniul transportului și nu își pot adapta serviciile în funcție de nevoile călătorilor, așa cum ar face în mod normal operatorii comerciali (53). |
| --- | --- |

(45)

Practica Comisiei confirmă, de asemenea, părerea că serviciile comerciale de transport cu autobuzul și cele publice (contractate) fac parte din piețe de produse diferite datorită naturii diferite a concurenței. Concurența între operatorii de servicii publice de transport cu autobuzul are loc la nivelul ofertării pentru contracte, și anume piața de atribuire a contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul, și nu ulterior pe piață în ceea ce privește prețul, capacitatea, frecvența sau alte caracteristici ale serviciului (52). În comparație cu serviciile comerciale, operatorii de servicii publice de transport cu autobuzul (contractate) au, de regulă, o influență foarte redusă asupra dimensiunilor de bază ale concurenței, cum ar fi frecvențele, tarifele sau confortul călătorilor, deoarece aceste caracteristici sunt stabilite de autoritățile în domeniul transportului public care atribuie contractul de furnizare a serviciului. Operatorii de servicii de transport cu autobuzul sunt obligați să își pună la dispoziție serviciile în conformitate cu contractul încheiat cu autoritatea în domeniul transportului și nu își pot adapta serviciile în funcție de nevoile călătorilor, așa cum ar face în mod normal operatorii comerciali (53).

52

53

| (46) | Luând în considerare particularitățile pieței de servicii de transport cu autobuzul din Norvegia, astfel cum se menționează în considerentele 41 și 42, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere aplicării legislației în domeniul concurenței, piața de produs relevantă este definită drept piața de atribuire a contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul. Autoritatea nu a identificat în acest caz concret și în scopurile menționate mai sus nicio circumstanță care să justifice stabilirea procedurilor de atribuire separate ale autorităților în domeniul transportului public drept piețe relevante separate. |
| --- | --- |

(46)

Luând în considerare particularitățile pieței de servicii de transport cu autobuzul din Norvegia, astfel cum se menționează în considerentele 41 și 42, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE și fără a aduce atingere aplicării legislației în domeniul concurenței, piața de produs relevantă este definită drept piața de atribuire a contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul. Autoritatea nu a identificat în acest caz concret și în scopurile menționate mai sus nicio circumstanță care să justifice stabilirea procedurilor de atribuire separate ale autorităților în domeniul transportului public drept piețe relevante separate.

3.2.2.   Definirea pieței geografice

Definirea pieței geografice

| (47) | În ceea ce privește piața geografică, solicitantul a considerat că piața relevantă pentru atribuirea contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul are cel puțin o dimensiune națională, acoperind toate serviciile de transport cu autobuzul contractate din Norvegia (54). Solicitantul a susținut că Legea privind transportul profesional prevede un cadru comun de reglementare pentru procedurile de atribuire competitive pentru serviciile de transport cu autobuzul în toată Norvegia (55). Solicitantul a remarcat, de asemenea, că aproape toate (98 %) contractele aflate în derulare pentru servicii publice de transport cu autobuzul au fost atribuite în urma unei proceduri de atribuire competitive, iar majoritatea sunt exploatate sub formă de contracte brute, având aceleași caracteristici principale (56). În consecință, orice diferență între procedurile de atribuire și contractele diferitelor autorități în domeniul transportului public sunt minore și ușor de depășit pentru societățile care exploatează servicii de transport cu autobuzul. |
| --- | --- |

(47)

În ceea ce privește piața geografică, solicitantul a considerat că piața relevantă pentru atribuirea contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul are cel puțin o dimensiune națională, acoperind toate serviciile de transport cu autobuzul contractate din Norvegia (54). Solicitantul a susținut că Legea privind transportul profesional prevede un cadru comun de reglementare pentru procedurile de atribuire competitive pentru serviciile de transport cu autobuzul în toată Norvegia (55). Solicitantul a remarcat, de asemenea, că aproape toate (98 %) contractele aflate în derulare pentru servicii publice de transport cu autobuzul au fost atribuite în urma unei proceduri de atribuire competitive, iar majoritatea sunt exploatate sub formă de contracte brute, având aceleași caracteristici principale (56). În consecință, orice diferență între procedurile de atribuire și contractele diferitelor autorități în domeniul transportului public sunt minore și ușor de depășit pentru societățile care exploatează servicii de transport cu autobuzul.

54

55

56

| (48) | Solicitantul a subliniat că existența unui cadru de reglementare comun pentru proceduri de atribuire competitive privind serviciile de transport cu autobuzul pe întreg teritoriul Norvegiei se reflectă, de asemenea, în modelul de ofertare actual al societăților care exploatează servicii de transport cu autobuzul care își desfășoară în prezent activitatea pe piață (57). Operatorii de servicii de transport cu autobuzul Torghatten, Boreal și Nobina își desfășoară activitatea la nivel național și nu există nimic care să împiedice alte societăți care exploatează servicii de transport cu autobuzul să depună oferte pentru toate contractele. Solicitantul a afirmat că, cu puține excepții, există o concurență considerabilă pentru toate serviciile de transport cu autobuzul contractate acordate începând cu 1 ianuarie 2015, indiferent de prezența regională existentă (58). |
| --- | --- |

(48)

Solicitantul a subliniat că existența unui cadru de reglementare comun pentru proceduri de atribuire competitive privind serviciile de transport cu autobuzul pe întreg teritoriul Norvegiei se reflectă, de asemenea, în modelul de ofertare actual al societăților care exploatează servicii de transport cu autobuzul care își desfășoară în prezent activitatea pe piață (57). Operatorii de servicii de transport cu autobuzul Torghatten, Boreal și Nobina își desfășoară activitatea la nivel național și nu există nimic care să împiedice alte societăți care exploatează servicii de transport cu autobuzul să depună oferte pentru toate contractele. Solicitantul a afirmat că, cu puține excepții, există o concurență considerabilă pentru toate serviciile de transport cu autobuzul contractate acordate începând cu 1 ianuarie 2015, indiferent de prezența regională existentă (58).

57

58

| (49) | Cu toate acestea, solicitantul a concluzionat că, în sensul cererii, definiția exactă a pieței geografice ar putea fi lăsată în cele din urmă deschisă (59). În opinia sa, în cadrul oricărei eventuale definiții a pieței geografice în care solicitantul are contracte în derulare și/sau oferte pentru contracte, accesul pe piață este nerestricționat și este complet expus concurenței. |
| --- | --- |

(49)

Cu toate acestea, solicitantul a concluzionat că, în sensul cererii, definiția exactă a pieței geografice ar putea fi lăsată în cele din urmă deschisă (59). În opinia sa, în cadrul oricărei eventuale definiții a pieței geografice în care solicitantul are contracte în derulare și/sau oferte pentru contracte, accesul pe piață este nerestricționat și este complet expus concurenței.

59

| (50) | Autoritatea norvegiană în domeniul concurenței a constatat că definiția exactă a pieței geografice relevante ar putea fi lăsată deschisă, deoarece rezultatul analizei a rămas același, indiferent dacă s-a bazat pe o definiție în sens restrâns sau în sens larg a pieței (60). |
| --- | --- |

(50)

Autoritatea norvegiană în domeniul concurenței a constatat că definiția exactă a pieței geografice relevante ar putea fi lăsată deschisă, deoarece rezultatul analizei a rămas același, indiferent dacă s-a bazat pe o definiție în sens restrâns sau în sens larg a pieței (60).

60

| (51) | Poziția solicitantului este conformă cu practica decizională a Comisiei. În deciziile anterioare, Comisia, deși cel mai adesea a lăsat deschisă definiția exactă a pieței geografice, a considerat că piața geografică relevantă pentru atribuirea contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul constituie un domeniu în care există un cadru de reglementare comun pentru proceduri de atribuire competitive privind serviciile de transport cu autobuzul (61). |
| --- | --- |

(51)

Poziția solicitantului este conformă cu practica decizională a Comisiei. În deciziile anterioare, Comisia, deși cel mai adesea a lăsat deschisă definiția exactă a pieței geografice, a considerat că piața geografică relevantă pentru atribuirea contractelor de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul constituie un domeniu în care există un cadru de reglementare comun pentru proceduri de atribuire competitive privind serviciile de transport cu autobuzul (61).

61

| (52) | În concluzie, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 din directivă și fără a aduce atingere aplicării dreptului concurenței sau a oricărui alt domeniu al legislației SEE, autoritatea consideră că dimensiunea geografică relevantă a pieței de produs relevante este cel puțin națională. Acest lucru se datorează existenței unui cadru de reglementare comun, prezenței doar a unor diferențe minore la nivelul procedurilor de atribuire ale autorităților în domeniul transportului public și capacității și disponibilității operatorilor de servicii de transport cu autobuzul de a participa la procedurile de atribuire de pe întreg teritoriul Norvegiei. |
| --- | --- |

(52)

În concluzie, în scopul evaluării condițiilor prevăzute la articolul 34 din directivă și fără a aduce atingere aplicării dreptului concurenței sau a oricărui alt domeniu al legislației SEE, autoritatea consideră că dimensiunea geografică relevantă a pieței de produs relevante este cel puțin națională. Acest lucru se datorează existenței unui cadru de reglementare comun, prezenței doar a unor diferențe minore la nivelul procedurilor de atribuire ale autorităților în domeniul transportului public și capacității și disponibilității operatorilor de servicii de transport cu autobuzul de a participa la procedurile de atribuire de pe întreg teritoriul Norvegiei.

3.2.3.   Analiza pieței

Analiza pieței

| (53) | Se consideră că, în ceea ce privește piața de atribuire a contractelor publice de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul, un indicator pentru gradul de concurență este cota de piață a celui mai mare operator și cota de piață totală a celor mai importanți operatori de pe piață. Conform datelor transmise de solicitant în cererea sa, acesta are cea mai mare cotă de piață pe piața relevantă, și anume de [25-30 %] în funcție de cifra de afaceri și de 28 % în funcție de volum (62). Cu toate acestea, există mai mulți concurenți puternici cu cote de piață de ordinul zecilor în funcție de cifra de afaceri, cum ar fi Torghatten [15-20 %], Tide [15-20 %] sau Unibuss [12-17 %], urmați de actori mai mici, dar nu neînsemnați, cum ar fi Boreal [5-10 %] și Nobina [5­10 %] (63). Cota de piață rămasă se împarte între 29 de operatori mai mici de servicii de transport cu autobuzul. Cifrele privind cota de piață furnizate de solicitant sunt în conformitate cu calculele făcute de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței (64). |
| --- | --- |

(53)

Se consideră că, în ceea ce privește piața de atribuire a contractelor publice de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul, un indicator pentru gradul de concurență este cota de piață a celui mai mare operator și cota de piață totală a celor mai importanți operatori de pe piață. Conform datelor transmise de solicitant în cererea sa, acesta are cea mai mare cotă de piață pe piața relevantă, și anume de [25-30 %] în funcție de cifra de afaceri și de 28 % în funcție de volum (62). Cu toate acestea, există mai mulți concurenți puternici cu cote de piață de ordinul zecilor în funcție de cifra de afaceri, cum ar fi Torghatten [15-20 %], Tide [15-20 %] sau Unibuss [12-17 %], urmați de actori mai mici, dar nu neînsemnați, cum ar fi Boreal [5-10 %] și Nobina [5­10 %] (63). Cota de piață rămasă se împarte între 29 de operatori mai mici de servicii de transport cu autobuzul. Cifrele privind cota de piață furnizate de solicitant sunt în conformitate cu calculele făcute de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței (64).

62

63

64

| (54) | Așa cum s-a explicat în considerentul 45 de mai sus, natura concurenței este diferită în cazul serviciilor publice de transport cu autobuzul, deoarece societățile concurează pentru piață și nu pe piață în funcție de preț, orare sau calitatea serviciilor. Pe piața norvegiană pentru atribuirea de contracte de exploatare a serviciilor de transport public cu autobuzul, concurența pentru atribuirea contractelor are loc sub formă de proceduri de atribuire publice organizate de autoritățile în domeniul transportului public. Potrivit solicitantului, 98 % dintre toate contractele aflate în derulare au fost atribuite prin proceduri de atribuire competitive, iar această cifră se va apropia de 100 % până la 3 decembrie 2019 (65). Având în vedere aceste circumstanțe, evaluarea concurențială și analiza pieței trebuie să examineze modelele de ofertare și capacitatea și disponibilitatea actorilor de pe piață de a participa la ofertele actuale și viitoare. |
| --- | --- |

(54)

Așa cum s-a explicat în considerentul 45 de mai sus, natura concurenței este diferită în cazul serviciilor publice de transport cu autobuzul, deoarece societățile concurează pentru piață și nu pe piață în funcție de preț, orare sau calitatea serviciilor. Pe piața norvegiană pentru atribuirea de contracte de exploatare a serviciilor de transport public cu autobuzul, concurența pentru atribuirea contractelor are loc sub formă de proceduri de atribuire publice organizate de autoritățile în domeniul transportului public. Potrivit solicitantului, 98 % dintre toate contractele aflate în derulare au fost atribuite prin proceduri de atribuire competitive, iar această cifră se va apropia de 100 % până la 3 decembrie 2019 (65). Având în vedere aceste circumstanțe, evaluarea concurențială și analiza pieței trebuie să examineze modelele de ofertare și capacitatea și disponibilitatea actorilor de pe piață de a participa la ofertele actuale și viitoare.

65

| (55) | Cei mai importanți concurenți ai solicitantului sunt societățile mari care fac adesea parte din societăți de transport cu operațiuni multinaționale. Torghatten este una dintre cele mai mari societăți de transport din Norvegia și furnizorul de servicii de transport în comun cu feribotul, vaporul rapid, autobuzul și avionul. Aceasta exploatează și servicii comerciale de transport cu autobuzul și are un venit total consolidat de peste 9 miliarde NOK. Tide face parte din Grupul de transport DSD, care exploatează atât servicii publice, cât și comerciale de transport cu autobuzul în Norvegia și este prezent și în Danemarca. Venitul consolidat al Grupului DSD este de aproape 6 miliarde NOK. Unibuss este deținut de municipalitatea din Oslo. Grupul Unibuss oferă servicii publice și comerciale în mai multe orașe norvegiene. Boreal Buss face parte din Grupul Boreal cu operațiuni extinse în domeniul transportului public și comercial. Actualul proprietar final al Boreal este un fond de capital privat din Hong Kong care vizează oportunități de investiții în infrastructură la nivel global. Venitul consolidat al Boreal este de aproape 3 miliarde NOK. În sfârșit, Nobina face parte din Grupul suedez Nobina care oferă servicii de transport public în toată Scandinavia. Aceste societăți participă la procedurile de atribuire de pe tot teritoriul Norvegiei și au capacitățile și experiența necesare pentru a depune oferte în cadrul oricărei proceduri de atribuire din țară. |
| --- | --- |

(55)

Cei mai importanți concurenți ai solicitantului sunt societățile mari care fac adesea parte din societăți de transport cu operațiuni multinaționale. Torghatten este una dintre cele mai mari societăți de transport din Norvegia și furnizorul de servicii de transport în comun cu feribotul, vaporul rapid, autobuzul și avionul. Aceasta exploatează și servicii comerciale de transport cu autobuzul și are un venit total consolidat de peste 9 miliarde NOK. Tide face parte din Grupul de transport DSD, care exploatează atât servicii publice, cât și comerciale de transport cu autobuzul în Norvegia și este prezent și în Danemarca. Venitul consolidat al Grupului DSD este de aproape 6 miliarde NOK. Unibuss este deținut de municipalitatea din Oslo. Grupul Unibuss oferă servicii publice și comerciale în mai multe orașe norvegiene. Boreal Buss face parte din Grupul Boreal cu operațiuni extinse în domeniul transportului public și comercial. Actualul proprietar final al Boreal este un fond de capital privat din Hong Kong care vizează oportunități de investiții în infrastructură la nivel global. Venitul consolidat al Boreal este de aproape 3 miliarde NOK. În sfârșit, Nobina face parte din Grupul suedez Nobina care oferă servicii de transport public în toată Scandinavia. Aceste societăți participă la procedurile de atribuire de pe tot teritoriul Norvegiei și au capacitățile și experiența necesare pentru a depune oferte în cadrul oricărei proceduri de atribuire din țară.

| (56) | Solicitantul a observat că, începând cu 1 ianuarie 2015, în cadrul celor 58 de proceduri de atribuire competitive din Norvegia, au depus oferte, în medie, 3,8 concurenți (66). Această cifră a fost confirmată de estimările pregătite de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței (67). Deși numărul furnizorilor diferă foarte mult între diferitele contracte, de la unu la opt în cazul celor 46 de contracte analizate de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței, aceasta a mai constatat că autoritățile în domeniul transportului public sunt în general mulțumite de numărul de furnizori (68). Solicitantul a mai furnizat informații detaliate despre procedurile de atribuire din diferitele regiuni ale autorităților norvegiene în domeniul transportului public, care confirmă caracterul general competitiv al atribuirii contractelor de transport public cu autobuzul în Norvegia (69). Datele detaliate și datele interne ale solicitantului au arătat, de asemenea, că s-a efectuat schimbarea operatorului în aproximativ 40 % dintre toate contractele care fac obiectul procedurilor de atribuire competitive (70). Acest lucru confirmă capacitatea diferiților operatori de a concura în mod eficient. |
| --- | --- |

(56)

Solicitantul a observat că, începând cu 1 ianuarie 2015, în cadrul celor 58 de proceduri de atribuire competitive din Norvegia, au depus oferte, în medie, 3,8 concurenți (66). Această cifră a fost confirmată de estimările pregătite de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței (67). Deși numărul furnizorilor diferă foarte mult între diferitele contracte, de la unu la opt în cazul celor 46 de contracte analizate de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței, aceasta a mai constatat că autoritățile în domeniul transportului public sunt în general mulțumite de numărul de furnizori (68). Solicitantul a mai furnizat informații detaliate despre procedurile de atribuire din diferitele regiuni ale autorităților norvegiene în domeniul transportului public, care confirmă caracterul general competitiv al atribuirii contractelor de transport public cu autobuzul în Norvegia (69). Datele detaliate și datele interne ale solicitantului au arătat, de asemenea, că s-a efectuat schimbarea operatorului în aproximativ 40 % dintre toate contractele care fac obiectul procedurilor de atribuire competitive (70). Acest lucru confirmă capacitatea diferiților operatori de a concura în mod eficient.

66

67

68

69

70

| (57) | Solicitantul a susținut, de asemenea, că piața pentru atribuirea serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia este caracterizată de un număr redus de obstacole în calea intrării și a extinderii, iar evaluarea autorității norvegiene în domeniul concurenței a confirmat această constatare (71). Această constatare se bazează pe un venit stabil și previzibil obținut prin contracte cu autoritățile în domeniul transportului public și pe accesul ușor la informațiile și infrastructura necesare, deoarece autoritățile în domeniul transportului public asigură infrastructura necesară, cu excepția autobuzelor (72). În plus, angajații fostului titular al contractului relevant au dreptul să se transfere la noul titular al contractului. De asemenea, deoarece caietele de sarcini ale autorităților în domeniul transportului public impun în mod normal o nouă flotă de autobuze, potențialii operatori noi nu suferă, prin urmare, niciun dezavantaj semnificativ în materie de costuri în ceea ce privește achiziția de autobuze (73). |
| --- | --- |

(57)

Solicitantul a susținut, de asemenea, că piața pentru atribuirea serviciilor publice de transport cu autobuzul din Norvegia este caracterizată de un număr redus de obstacole în calea intrării și a extinderii, iar evaluarea autorității norvegiene în domeniul concurenței a confirmat această constatare (71). Această constatare se bazează pe un venit stabil și previzibil obținut prin contracte cu autoritățile în domeniul transportului public și pe accesul ușor la informațiile și infrastructura necesare, deoarece autoritățile în domeniul transportului public asigură infrastructura necesară, cu excepția autobuzelor (72). În plus, angajații fostului titular al contractului relevant au dreptul să se transfere la noul titular al contractului. De asemenea, deoarece caietele de sarcini ale autorităților în domeniul transportului public impun în mod normal o nouă flotă de autobuze, potențialii operatori noi nu suferă, prin urmare, niciun dezavantaj semnificativ în materie de costuri în ceea ce privește achiziția de autobuze (73).

71

72

73

| (58) | În sensul prezentei decizii și fără a aduce atingere aplicării dreptului concurenței, factorii enumerați în considerentele 53‐57 ar trebui să fie considerați un indicator al expunerii la concurență a activității de exploatare a serviciilor de transport public cu autobuzul din Norvegia. Acest lucru este, de asemenea, în conformitate cu avizul autorității norvegiene în domeniul concurenței. Cel mai probabil, societățile active pe această piață sunt supuse unei presiuni concurențiale suficiente. Nu există elemente care să indice că sectorul nu funcționează în conformitate cu legile pieței. Prin urmare, autoritatea concluzionează că piața de atribuire a contractelor publice de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul este expusă direct concurenței în sensul directivei. |
| --- | --- |

(58)

În sensul prezentei decizii și fără a aduce atingere aplicării dreptului concurenței, factorii enumerați în considerentele 53‐57 ar trebui să fie considerați un indicator al expunerii la concurență a activității de exploatare a serviciilor de transport public cu autobuzul din Norvegia. Acest lucru este, de asemenea, în conformitate cu avizul autorității norvegiene în domeniul concurenței. Cel mai probabil, societățile active pe această piață sunt supuse unei presiuni concurențiale suficiente. Nu există elemente care să indice că sectorul nu funcționează în conformitate cu legile pieței. Prin urmare, autoritatea concluzionează că piața de atribuire a contractelor publice de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul este expusă direct concurenței în sensul directivei.

| (59) | Autoritatea ia act de faptul că presiunea concurențială actuală pe piață pentru atribuirea de contracte de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul este determinată în esență de cadrul de reglementare în vigoare și de autoritățile în domeniul transportului public care organizează proceduri de atribuire competitive, mai degrabă decât să pună la dispoziție serviciile proprii sau să folosească excepțiile pentru atribuirea directă prevăzute de normele SEE relevante privind achizițiile publice, altele decât utilizarea limitată a atribuirii directe pentru contracte cu valoare mică și/sau pentru distanțe mici. Acest lucru înseamnă că modificările aduse acestor politici sau practici pot schimba dinamica pieței și presiunea concurențială generală asupra entităților contractante care desfășoară activitatea de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul vizate de această decizie. |
| --- | --- |

(59)

Autoritatea ia act de faptul că presiunea concurențială actuală pe piață pentru atribuirea de contracte de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul este determinată în esență de cadrul de reglementare în vigoare și de autoritățile în domeniul transportului public care organizează proceduri de atribuire competitive, mai degrabă decât să pună la dispoziție serviciile proprii sau să folosească excepțiile pentru atribuirea directă prevăzute de normele SEE relevante privind achizițiile publice, altele decât utilizarea limitată a atribuirii directe pentru contracte cu valoare mică și/sau pentru distanțe mici. Acest lucru înseamnă că modificările aduse acestor politici sau practici pot schimba dinamica pieței și presiunea concurențială generală asupra entităților contractante care desfășoară activitatea de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul vizate de această decizie.

4.   CONCLUZII

CONCLUZII

| (60) | În sensul prezentei decizii și fără a aduce atingere aplicării dreptului concurenței, constatările analizei de piață enumerate în considerentele 53‐57 ar trebui considerate un indicator al expunerii la concurență în sensul articolului 34 din directivă a activității de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul în Norvegia. Prin urmare, întrucât sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE, ar trebui să se stabilească că Directiva 2014/25/UE nu se aplică în cazul contractelor destinate să permită desfășurarea acestei activități în Norvegia. |
| --- | --- |

(60)

În sensul prezentei decizii și fără a aduce atingere aplicării dreptului concurenței, constatările analizei de piață enumerate în considerentele 53‐57 ar trebui considerate un indicator al expunerii la concurență în sensul articolului 34 din directivă a activității de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul în Norvegia. Prin urmare, întrucât sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 34 din Directiva 2014/25/UE, ar trebui să se stabilească că Directiva 2014/25/UE nu se aplică în cazul contractelor destinate să permită desfășurarea acestei activități în Norvegia.

| (61) | Această decizie se bazează pe legea aplicabilă și pe situația de fapt din perioada ianuarie 2015‐iunie 2019, așa cum rezultă din informațiile transmise de solicitant și de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței. Autoritatea își rezervă dreptul de a revizui prezenta decizie, în cazul în care nu mai sunt îndeplinite condițiile de aplicabilitate a articolului 34 din Directiva 2014/25/UE sau în urma modificărilor semnificative ale situației de drept sau de fapt, |
| --- | --- |

(61)

Această decizie se bazează pe legea aplicabilă și pe situația de fapt din perioada ianuarie 2015‐iunie 2019, așa cum rezultă din informațiile transmise de solicitant și de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței. Autoritatea își rezervă dreptul de a revizui prezenta decizie, în cazul în care nu mai sunt îndeplinite condițiile de aplicabilitate a articolului 34 din Directiva 2014/25/UE sau în urma modificărilor semnificative ale situației de drept sau de fapt,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

| 1. | Actul menționat la punctul 4 din anexa XVI la Acordul privind SEE, de stabilire a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice în sectorul utilităților publice (Directiva 2014/25/UE) nu se aplică contractelor atribuite sau concursurilor de proiecte organizate de entitățile contractante care desfășoară, printre activitățile lor, activitatea de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul în cazul în care astfel de contracte sau concursuri de proiecte sunt destinate să le permită să desfășoare activitatea de exploatare a serviciilor publice de transport cu autobuzul în Norvegia (o astfel de activitate având legătură cu exploatarea unei rețele care oferă un serviciu publicului în domeniul transportului cu autobuzul). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prezenta decizie este autentică în limba engleză. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Bruxelles, 17 iunie 2019.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere, acționând în temeiul Deciziei de delegare nr. 19/19/COL

Högni S. KRISTJÁNSSON

Membrul responsabil al Colegiului

Carsten ZATSCHLER

Contrasemnatar în calitate de director,

Afaceri juridice și executive

---

(1)  
  JO L 94, 28.3.2014, p. 243. Încorporată în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 97/2016 a Comitetului mixt (JO L 300, 16.11.2017, p. 49 și suplimentul SEE nr. 73, 16.11.2017, p. 53).

1

(2)  Documentul nr. 1040381.

2

(3)  Așadar, de exemplu, atribuirea de către o municipalitate a unui contract de exploatare a serviciilor de transport cu autobuzul unui operator de servicii de transport cu autobuzul nu ar fi vizată de prezenta cerere. În schimb, un contract atribuit de respectivul operator unei societăți de curățenie (de exemplu) pentru curățarea autobuzelor sau unei societăți care pune la dispoziție autobuze pentru uzul operatorului ar intra în sfera de aplicare a cererii. Această distincție a fost clarificată de CJUE în cauza C-388/17, SJ, EU:C:2019:161 („SJ”), punctul 53 (a se vedea considerentul 31 de mai jos). În prezenta decizie, autoritatea va face trimitere la conceptul de „activitate” prevăzut în Directiva 2014/25/UE.

3

(4)  Pagina 3 din cerere.

4

(5)  Forskrift om innkjøpsregler i forsyningssektorene (forsyningsforskriften)

5

https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2016-08-12-975

(6)  Documentul nr. 1040380.

6

(7)  Documentul nr. 935075.

7

(8)  În temeiul Regulamentului (CEE, EURATOM) nr. 1182/71 al Consiliului din 3 iunie 1971 privind stabilirea regulilor care se aplică termenelor, datelor și expirării termenelor (JO L 124, 8.6.1971, p. 1), zilele de sărbători legale sunt excluse din perioadă. A se vedea sărbătorile legale din 2018 și 2019: statele SEE/AELS și instituțiile SEE, JO C 429, 14.12.2017, p. 25 și suplimentul SEE nr. 81, 14.12.2017, p. 1 și JO C 422, 22.11.2018, p. 7 și suplimentul SEE nr. 77, 22.11.2018, p. 1.

8

(9)  Documentul nr. 1056012.

9

(10)  În conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13), astfel cum a fost adaptat.

10

(11)  A se vedea documentul nr. 1070910 privind rezultatul procedurii scrise.

11

(12)  Articolul 11 din directivă.

12

(13)  Citată la nota de subsol 3 de mai sus.

13

(14)  Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale, JO L 134, 30.4.2004, p. 1, încorporată în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 68/2006 a Comitetului mixt al SEE (JO L 245, 7.9.2006, p. 22 și suplimentul SEE nr. 44, 7.9.2006, p. 18).

14

(15)  Hotărârea SJ, punctul 53.

15

(16)  Hotărârea SJ, punctul 54 și punctul 2 din dispozitivul hotărârii.

16

(17)  Articolul 34 alineatul (1) din directivă. A se vedea, de asemenea, considerentul 44 al directivei.

17

(18)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice] (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

18

(19)  A se vedea Hotărârea Österreichische Post AG/Comisia, T-463/14, EU:T:2016:243, punctul 28.

19

(20)  A se vedea, de exemplu, pagina 40 din cerere.

20

(21)  Pagina 11 din cerere.

21

(22)  Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și nr. 1107/70 ale Consiliului (JO L 315, 3.12.2007, p. 1) și încorporat în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 85/2008 a Comitetului mixt (JO L 280, 23.10.2008, p. 20 și suplimentul SEE nr. 64, 23.10.2008, p. 13).

22

(23)  Pagina 30 din cerere.

23

(24)  HotărâreaSmits și Peerbooms, C-157/99, EU:C:2001:404, punctul 90; Hotărârea Müller-Fauré și van Riet, C-385/99, EU:C:2003:270, punctul 84; Hotărârea Watts, C-372/04, EU:C:2006:325, punctul 115; Concluziile avocatului general în cauza Watts, C-372/04, EU:C:2005:784, punctul 70.

24

(25)  Hotărârea Analir și alții, C-205/99, EU:C:2001:107, punctul 38; Hotărârea Watts, C-372/04, EU:C:2006:325, punctul 116.

25

(26)  Yrkestransportloven.

26

(27)  Regulamentul nr. 401 din 26 martie 2003 privind transportul profesional („yrkestransportforskriften”).

27

(28)  Articolul 4 din Legea privind transportul profesional și articolul 3 din Regulamentul privind transportul profesional.

28

(29)  Ot.prp. nr. 74 (2001-2002) capitolul 2.

29

(30)  Pagina 4 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

30

(31)  Articolul 6 din Legea privind transportul profesional și articolul 3 din Regulamentul privind transportul profesional.

31

(32)  Articolul 6 alineatul (2) din Legea privind transportul profesional.

32

(33)  Pagina 4 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

33

(34)  Instrumentul aplicabil depinde, printre altele, de natura contractului atribuit și de faptul dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 11 din Directiva 2014/25/UE privind punerea la dispoziție sau exploatarea unei rețele. Solicitantul a declarat că, în general, autoritățile în domeniul transportului public respectă dispozițiile Directivei 2014/25/UE atunci când atribuie contracte pentru exploatarea serviciilor publice de transport cu autobuzul, însă unele autorități în domeniul transportului public au atribuit contracte în temeiul Directivei 2014/24/UE, iar cerințele privind procedura de atribuire prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 se pot aplica în cazul unor contracte.

34

(35)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE, JO L 94, 28.3.2014, p. 65 și încorporată în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 97/2016 a Comitetului mixt (JO L 300, 16.11.2017, p. 49 și suplimentul SEE nr. 73, 16.11.2017, p. 53).

35

(36)  Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (JO L 134, 30.4.2004, p. 114), încorporată în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 68/2006 a Comitetului mixt (JO L 245, 7.9.2006, p. 22 și suplimentul SEE nr. 44, 7.9.2006, p. 18).

36

(37)  Pagina 6 din cerere.

37

(38)  Documentul nr. 1037921, scrisoarea din partea guvernului norvegian din 9 noiembrie 2018.

38

(39)  Cazul nr. 74680, Examinarea contractelor de obligații de serviciu public în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007.

39

(40)  Pagina 4 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

40

(41)  A se vedea pagina 14 din cerere.

41

(42)  În afară de solicitant, și Unibuss AS face obiectul normelor privind achizițiile publice. Alți operatori precum Torghatten ASA, Tide AS, Boreal Bus AS sau Nobina Norge AS sunt operatori privați care nu par să îndeplinească condițiile pentru a intra sub incidența normelor SEE privind achizițiile publice.

42

(43)  Pagina 3 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

43

(44)  Pagina 25 din cerere.

44

(45)  Pagina 26 din cerere.

45

(46)  
  Ibidem.

46

Ibidem

(47)  
  Ibidem.

47

Ibidem

(48)  
  Ibidem.

48

Ibidem

(49)  Pagina 3 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

49

(50)  A se vedea în acest sens cazul COMP/M.1768 – Schoyens/Goldman Sachs/Swebus, punctele 10 și 14; cazul COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA, punctele 16-23; cazul COMP/M.5855 – DB/Arriva, punctul 21; cazul COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev, punctele 19-21; cazul COMP/M.6818 – DB/Veolia, punctele 19 și 56.

50

(51)  Cazul COMP/M.6818 – DB/Veolia, punctele 19-21; cazul COMP/M.5855 – DB/Arriva, punctele 23 și 24.

51

(52)  Cazul COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA, punctul 17; cazul COMP/M.6818 – DB/Veolia, punctele 22 și 58; cazul COMP/M.5855 – DB/Arriva, punctul 22.

52

(53)  Cazul COMP/M.6818 – DB/Veolia, punctul 23; cazul COMP/M.5855 – DB/Arriva, punctul 22.

53

(54)  Pagina 28 din cerere.

54

(55)  
  Ibidem.

55

Ibidem

(56)  
  Ibidem.

56

Ibidem

(57)  
  Ibidem.

57

Ibidem

(58)  
  Ibidem.

58

Ibidem

(59)  Pagina 29 din cerere.

59

(60)  Pagina 3 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

60

(61)  Cazul COMP/M.6818 – DB/Veolia, punctul 29; cazul COMP/M.5855 – DB/Arriva, punctul 27. A se vedea și cazul COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA și cazul COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev, punctul 31.

61

(62)  Pagina 30 din cerere.

62

(63)  
  Ibidem.

63

Ibidem

(64)  Pagina 5 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

64

(65)  Pagina 6 din cerere. A se vedea, de asemenea, procedura autorității menționată în considerentul 31 de mai sus.

65

(66)  Pagina 14 din cerere.

66

(67)  Pagina 5 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

67

(68)  
  Ibidem.

68

Ibidem.

(69)  A se vedea paginile 14-24 din cerere.

69

(70)  Pagina 24 din cerere.

70

(71)  Pagina 31 din cerere și pagina 5 din Poziția adoptată de autoritatea norvegiană în domeniul concurenței privind condițiile de aplicabilitate a articolului 34 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE.

71

(72)  
  Ibidem.

72

Ibidem

(73)  Pagina 31 din cerere.

73

---

Rectificări

| 10.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 259/86

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1688 al Comisiei din 8 octombrie 2019 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de amestecuri de uree și de azotat de amoniu originare din Rusia, Trinidad și Tobago și Statele Unite ale Americii

(Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 258 din 9 octombrie 2019)

La pagina 62, la considerentul 301:

în loc de

| „(301) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,”, |
| --- | --- |

„(301)

se citește

| „(301) | Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz,”. |
| --- | --- |

„(301)

---