# Az Európai Unió L 281/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 281 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. október 31. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 281

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. október 31.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1838 rendelete (2019. október 30.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2019/124 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2019/1838 rendelete (2019. október 30.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2019/124 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.10.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 281/1

---

A TANÁCS (EU) 2019/1838 RENDELETE

(2019. október 30.)

a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2019/124 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) értelmében állományvédelmi intézkedéseket kell elfogadni a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeket figyelembe véve, ideértve adott esetben a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság és más tanácsadó szervek által készített jelentéseket, a megfelelő földrajzi területek vagy szakterületek tekintetében létrehozott tanácsadó testületek szakvéleményeit, valamint a tagállamok közös ajánlásait is. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) értelmében állományvédelmi intézkedéseket kell elfogadni a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvéleményeket figyelembe véve, ideértve adott esetben a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság és más tanácsadó szervek által készített jelentéseket, a megfelelő földrajzi területek vagy szakterületek tekintetében létrehozott tanácsadó testületek szakvéleményeit, valamint a tagállamok közös ajánlásait is.

| (2) | A Tanács feladata, hogy a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan intézkedéseket – ezen belül adott esetben bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket – fogadjon el. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve valamennyi halászat tekintetében, kellőképpen figyelembe véve a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács feladata, hogy a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan intézkedéseket – ezen belül adott esetben bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket – fogadjon el. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve valamennyi halászat tekintetében, kellőképpen figyelembe véve a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit.

| (3) | Az 1380/2013/EU rendelet értelmében a közös halászati politika célja a maximális fenntartható hozam (MFH) szerinti kiaknázási arány elérése 2015-ig, amennyiben lehetséges, és legkésőbb 2020-ig az összes állomány esetében fokozatosan, egyre növekvő jelleggel. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU rendelet értelmében a közös halászati politika célja a maximális fenntartható hozam (MFH) szerinti kiaknázási arány elérése 2015-ig, amennyiben lehetséges, és legkésőbb 2020-ig az összes állomány esetében fokozatosan, egyre növekvő jelleggel.

| (4) | A teljes kifogható mennyiségeket (TAC-ok) ezért az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatok közötti méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is. |
| --- | --- |

(4)

A teljes kifogható mennyiségeket (TAC-ok) ezért az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatok közötti méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is.

| (5) | Az (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) többéves tervet hoz létre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és ezek halászatára vonatkozóan (a továbbiakban: a terv). A terv célja annak biztosítása, hogy az élő tengeri biológiai erőforrások kiaknázása során a halászott fajok állományait visszaállítsák az MFH-t biztosítani képes szint fölé, és fenn is tartsák ezt a szintet. Ennek érdekében az érintett állományok esetében a lehető leghamarabb, és fokozatos alapon legkésőbb 2020-ig el kell érni a halászati mortalitás célértékét, amely tartományokban kerül meghatározásra. A közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira vonatkozó 2020. évi fogási korlátokat helyénvaló a terv célkitűzéseivel összhangban megállapítani. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) többéves tervet hoz létre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és ezek halászatára vonatkozóan (a továbbiakban: a terv). A terv célja annak biztosítása, hogy az élő tengeri biológiai erőforrások kiaknázása során a halászott fajok állományait visszaállítsák az MFH-t biztosítani képes szint fölé, és fenn is tartsák ezt a szintet. Ennek érdekében az érintett állományok esetében a lehető leghamarabb, és fokozatos alapon legkésőbb 2020-ig el kell érni a halászati mortalitás célértékét, amely tartományokban kerül meghatározásra. A közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira vonatkozó 2020. évi fogási korlátokat helyénvaló a terv célkitűzéseivel összhangban megállapítani.

| (6) | A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) jelezte, hogy a Balti-tenger nyugati részén élő heringállomány biomasszája az ICES 20–24 alkörzetben továbbra is az ívásra képes biomassza legalacsonyabb szintjének referenciapontja alatt marad, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség (Blim). Ezért az állomány állapotát értékelő, 2019. május 29-i éves szakvéleményében az ICES teljes halászati tilalmat javasolt. Az (EU) 2016/1139 rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban minden megfelelő korrekciós intézkedést meg kell hozni annak érdekében, hogy az állomány szintje mielőbb visszaálljon az MFH-t biztosító szintet meghaladó szintekre. Ezen túlmenően e rendelkezés további korrekciós intézkedések elfogadását is előírja. Ehhez fontos figyelembe venni általában a közös halászati politika és azon belül maga a terv célkitűzéseinek elérésére kitűzött időkeretet, különös tekintettel az elfogadott korrekciós intézkedések várható hatására, ugyanakkor ragaszkodva a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök biztosításához az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében foglaltaknak megfelelően. Következésképpen az (EU) 2016/1139 rendelet 4. cikkének (4) bekezdésével és 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban helyénvaló úgy rendelkezni, hogy – a biomassza csökkenésének figyelembevétele érdekében – a Balti-tenger nyugati részén élő heringállományra vonatkozó halászati lehetőségek alacsonyabbak legyenek a halászati mortalitási tartományoknál. |
| --- | --- |

(6)

A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) jelezte, hogy a Balti-tenger nyugati részén élő heringállomány biomasszája az ICES 20–24 alkörzetben továbbra is az ívásra képes biomassza legalacsonyabb szintjének referenciapontja alatt marad, amely alatt csökkenhet a szaporodóképesség (Blim). Ezért az állomány állapotát értékelő, 2019. május 29-i éves szakvéleményében az ICES teljes halászati tilalmat javasolt. Az (EU) 2016/1139 rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban minden megfelelő korrekciós intézkedést meg kell hozni annak érdekében, hogy az állomány szintje mielőbb visszaálljon az MFH-t biztosító szintet meghaladó szintekre. Ezen túlmenően e rendelkezés további korrekciós intézkedések elfogadását is előírja. Ehhez fontos figyelembe venni általában a közös halászati politika és azon belül maga a terv célkitűzéseinek elérésére kitűzött időkeretet, különös tekintettel az elfogadott korrekciós intézkedések várható hatására, ugyanakkor ragaszkodva a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök biztosításához az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében foglaltaknak megfelelően. Következésképpen az (EU) 2016/1139 rendelet 4. cikkének (4) bekezdésével és 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban helyénvaló úgy rendelkezni, hogy – a biomassza csökkenésének figyelembevétele érdekében – a Balti-tenger nyugati részén élő heringállományra vonatkozó halászati lehetőségek alacsonyabbak legyenek a halászati mortalitási tartományoknál.

| (7) | A közönséges tőkehalnak a Balti-tenger keleti részén élő állományát illetően az ICES évek óta most először adott analitikai értékelést. Az ICES becslése szerint az állomány biomasszája nem éri el a Blim értéket, és középtávon még a halászat teljes tilalma esetén is a Blim érték alatt fog maradni. Tudományos szakvéleményében az ICES ezért teljes halászati tilalmat javasolt 2020-ra. Az ICES-nek azonban nem állt módjában meghatározni a halászati mortalitási tartományokat. Az állományfelmérés alapján és a lehető leggyorsabb reagálás érdekében a Bizottság elfogadta a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal (Gadus morhua) védelmét súlyosan fenyegető veszély enyhítését célzó intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/1248 végrehajtási rendeletet (3). Az (EU) 2016/1139 rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 2020. évi halászati lehetőségeket úgy kell meghatározni, hogy az állomány szintje mielőbb visszaálljon az MFH-t biztosító szintet meghaladó szintre. |
| --- | --- |

(7)

A közönséges tőkehalnak a Balti-tenger keleti részén élő állományát illetően az ICES évek óta most először adott analitikai értékelést. Az ICES becslése szerint az állomány biomasszája nem éri el a Blim értéket, és középtávon még a halászat teljes tilalma esetén is a Blim érték alatt fog maradni. Tudományos szakvéleményében az ICES ezért teljes halászati tilalmat javasolt 2020-ra. Az ICES-nek azonban nem állt módjában meghatározni a halászati mortalitási tartományokat. Az állományfelmérés alapján és a lehető leggyorsabb reagálás érdekében a Bizottság elfogadta a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal (Gadus morhua) védelmét súlyosan fenyegető veszély enyhítését célzó intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/1248 végrehajtási rendeletet (3). Az (EU) 2016/1139 rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 2020. évi halászati lehetőségeket úgy kell meghatározni, hogy az állomány szintje mielőbb visszaálljon az MFH-t biztosító szintet meghaladó szintre.

| (8) | Amennyiben a közönséges tőkehalnak a Balti-tenger keleti részén élő állományára vonatkozó halászati lehetőségek a tudományos szakvéleményekben megjelölt értékek szerint kerülnek megállapításra, az a kötelezettség, amely szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állomány járulékos fogása által érintett vegyes halászatban az összes fogást ki kell rakodni, ahhoz a jelenséghez vezet, hogy a blokkoló kvóta hatálya alá tartozó fajok esetében a kvóta kimerítése a halászati tevékenység leállítását idézi elő. Annak érdekében, hogy megfelelő egyensúly legyen teremthető egyrészt a halászat folytatásának lehetővé tétele (tekintettel az egyébként potenciálisan súlyos társadalmi-gazdasági következményekre), másrészt pedig az említett állományok vonatkozásában a jó biológiai állapot elérésének szükségessége között, valamint figyelembe véve, hogy a vegyes halászatban nehéz valamennyi állományt az MFH szintjén egyidejűleg halászni, helyénvaló külön TAC-ot megállapítani a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állomány járulékos fogásaira vonatkozóan. A kizárólag tudományos vizsgálat céljából folytatott és az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 25. cikkében foglalt feltételeknek maradéktalanul megfelelő halászati műveletek esetében azonban engedélyezni kell, hogy a közönséges tőkehalra irányuljanak. A TAC szintjét úgy kell meghatározni, hogy ne növekedjen az említett állományok mortalitása, valamint hogy az ösztönzőleg hasson a szelektivitás fokozása és a fogások elkerülése szempontjából. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben a közönséges tőkehalnak a Balti-tenger keleti részén élő állományára vonatkozó halászati lehetőségek a tudományos szakvéleményekben megjelölt értékek szerint kerülnek megállapításra, az a kötelezettség, amely szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állomány járulékos fogása által érintett vegyes halászatban az összes fogást ki kell rakodni, ahhoz a jelenséghez vezet, hogy a blokkoló kvóta hatálya alá tartozó fajok esetében a kvóta kimerítése a halászati tevékenység leállítását idézi elő. Annak érdekében, hogy megfelelő egyensúly legyen teremthető egyrészt a halászat folytatásának lehetővé tétele (tekintettel az egyébként potenciálisan súlyos társadalmi-gazdasági következményekre), másrészt pedig az említett állományok vonatkozásában a jó biológiai állapot elérésének szükségessége között, valamint figyelembe véve, hogy a vegyes halászatban nehéz valamennyi állományt az MFH szintjén egyidejűleg halászni, helyénvaló külön TAC-ot megállapítani a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állomány járulékos fogásaira vonatkozóan. A kizárólag tudományos vizsgálat céljából folytatott és az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 25. cikkében foglalt feltételeknek maradéktalanul megfelelő halászati műveletek esetében azonban engedélyezni kell, hogy a közönséges tőkehalra irányuljanak. A TAC szintjét úgy kell meghatározni, hogy ne növekedjen az említett állományok mortalitása, valamint hogy az ösztönzőleg hasson a szelektivitás fokozása és a fogások elkerülése szempontjából.

| (9) | Az ICES várhatóan 2019 novemberében szakvéleményt ad ki a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állománynak a nem ezen állományra irányuló halászat során előforduló nem elkerülhetetlen járulékos fogásainak mértékéről. Amennyiben az ICES szakvéleményében szereplő szint eltér az e rendeletben megállapított szinttől, a Balti-tenger keleti részén élő tőkehal-állományra vonatkozó TAC-ot módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy annak megállapítására az ICES szakvéleményével összhangban kerüljön sor, és hogy kizárólag az említett állománynak a más halászatok során előforduló járulékos fogásaira vonatkozzon. |
| --- | --- |

(9)

Az ICES várhatóan 2019 novemberében szakvéleményt ad ki a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állománynak a nem ezen állományra irányuló halászat során előforduló nem elkerülhetetlen járulékos fogásainak mértékéről. Amennyiben az ICES szakvéleményében szereplő szint eltér az e rendeletben megállapított szinttől, a Balti-tenger keleti részén élő tőkehal-állományra vonatkozó TAC-ot módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy annak megállapítására az ICES szakvéleményével összhangban kerüljön sor, és hogy kizárólag az említett állománynak a más halászatok során előforduló járulékos fogásaira vonatkozzon.

| (10) | Ezen túlmenően az (EU) 2016/1139 rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az érintett állomány szintje mielőbb visszaálljon az MFH-t biztosító szintet meghaladó szintre. A tudományos szakvélemények szerint az ívóhelyek lezárása olyan további előnyökkel (például a zavartalan ívás miatti fokozott állománypótlódás) járhat egy adott állomány számára, amelyek pusztán a TAC meghatározásával nem érhetők el. Tekintettel a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal állományának állapotára, helyénvaló kiterjeszteni a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalra vonatkozó, meglévő nyári ívási időszakot érintő tilalom földrajzi és időbeli hatályát. A tudományos szakvélemény rámutat továbbá arra, hogy a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalra irányuló rekreációs célú halászat relatív fontossága a TAC szintjétől függ. A TAC jelentős csökkentése miatt a rekreációs célú halászat keretében kifogott mennyiségek számottevőnek tekinthetők. Ezért helyénvaló megtiltani a közönséges tőkehal rekreációs célú halászatát az ICES 25 és 26 alkörzetben, ahol a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal egyedei a legnagyobb számban fordulnak elő. |
| --- | --- |

(10)

Ezen túlmenően az (EU) 2016/1139 rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az érintett állomány szintje mielőbb visszaálljon az MFH-t biztosító szintet meghaladó szintre. A tudományos szakvélemények szerint az ívóhelyek lezárása olyan további előnyökkel (például a zavartalan ívás miatti fokozott állománypótlódás) járhat egy adott állomány számára, amelyek pusztán a TAC meghatározásával nem érhetők el. Tekintettel a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal állományának állapotára, helyénvaló kiterjeszteni a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalra vonatkozó, meglévő nyári ívási időszakot érintő tilalom földrajzi és időbeli hatályát. A tudományos szakvélemény rámutat továbbá arra, hogy a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalra irányuló rekreációs célú halászat relatív fontossága a TAC szintjétől függ. A TAC jelentős csökkentése miatt a rekreációs célú halászat keretében kifogott mennyiségek számottevőnek tekinthetők. Ezért helyénvaló megtiltani a közönséges tőkehal rekreációs célú halászatát az ICES 25 és 26 alkörzetben, ahol a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal egyedei a legnagyobb számban fordulnak elő.

| (11) | A Balti-tenger nyugati részén élő közönségestőkehal-állomány tekintetében a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy a rekreációs célú halászat jelentős mértékben hozzájárul az állomány teljes halászati mortalitásához. Tekintettel az állomány jelenlegi állapotára és a TAC csökkenésére, helyénvaló korlátozni az egyes halászok által kifogható napi mennyiséget. Ez nincs kihatással a kereskedelmi célú halászati tevékenységekre vonatkozó viszonylagos stabilitás elvére. Ezenkívül a tudományos szakvélemények szerint a közönséges tőkehal nyugati és keleti állománya keveredik az ICES 24 alkörzetben. A közönséges tőkehal keleti állományának védelme céljából, valamint annak érdekében, hogy ugyanazok a feltételek érvényesüljenek, mint a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állomány gazdálkodási területén, az ICES 24 alkörzetben a TAC alkalmazását helyénvaló a közönséges tőkehal járulékos fogásaira korlátozni, a kizárólag a tudományos vizsgálat céljából folytatott és az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében foglalt feltételeknek maradéktalanul megfelelő halászati műveletek kivételével. Ezenfelül kivételt kell biztosítani azon kisüzemi part menti halászatot folytató halászok számára, akik az alapvonalaktól mért hat tengeri mérföld széles sávban passzív halászeszközökkel folytatnak halászatot olyan helyeken, ahol a vízmélység nem éri el a 20 métert, mivel ezeken a sekély vizű part menti területeken főképpen a közönséges tőkehal nyugati állománya fordul elő. Ennek megfelelően, valamint annak biztosítására, hogy ugyanazok a feltételek érvényesüljenek, mint az ICES 25 és 26 alkörzetben, az ICES 24 alkörzetben tilos a közönséges tőkehal rekreációs célú halászata az alapvonalaktól mért hat tengeri mérföldön túl. Végezetül, tekintettel az állomány sérülékeny állapotára és arra, hogy a tudományos szakvélemények szerint az ívóhelyek lezárása olyan további előnyökkel (például a zavartalan ívás miatti fokozott állománypótlódás) járhat egy adott állomány számára, amelyek pusztán a TAC meghatározásával nem érhetők el, helyénvaló a kereskedelmi célú halászati tevékenységek tekintetében újra bevezetni az ívóhelyek téli lezárását. |
| --- | --- |

(11)

A Balti-tenger nyugati részén élő közönségestőkehal-állomány tekintetében a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy a rekreációs célú halászat jelentős mértékben hozzájárul az állomány teljes halászati mortalitásához. Tekintettel az állomány jelenlegi állapotára és a TAC csökkenésére, helyénvaló korlátozni az egyes halászok által kifogható napi mennyiséget. Ez nincs kihatással a kereskedelmi célú halászati tevékenységekre vonatkozó viszonylagos stabilitás elvére. Ezenkívül a tudományos szakvélemények szerint a közönséges tőkehal nyugati és keleti állománya keveredik az ICES 24 alkörzetben. A közönséges tőkehal keleti állományának védelme céljából, valamint annak érdekében, hogy ugyanazok a feltételek érvényesüljenek, mint a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állomány gazdálkodási területén, az ICES 24 alkörzetben a TAC alkalmazását helyénvaló a közönséges tőkehal járulékos fogásaira korlátozni, a kizárólag a tudományos vizsgálat céljából folytatott és az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében foglalt feltételeknek maradéktalanul megfelelő halászati műveletek kivételével. Ezenfelül kivételt kell biztosítani azon kisüzemi part menti halászatot folytató halászok számára, akik az alapvonalaktól mért hat tengeri mérföld széles sávban passzív halászeszközökkel folytatnak halászatot olyan helyeken, ahol a vízmélység nem éri el a 20 métert, mivel ezeken a sekély vizű part menti területeken főképpen a közönséges tőkehal nyugati állománya fordul elő. Ennek megfelelően, valamint annak biztosítására, hogy ugyanazok a feltételek érvényesüljenek, mint az ICES 25 és 26 alkörzetben, az ICES 24 alkörzetben tilos a közönséges tőkehal rekreációs célú halászata az alapvonalaktól mért hat tengeri mérföldön túl. Végezetül, tekintettel az állomány sérülékeny állapotára és arra, hogy a tudományos szakvélemények szerint az ívóhelyek lezárása olyan további előnyökkel (például a zavartalan ívás miatti fokozott állománypótlódás) járhat egy adott állomány számára, amelyek pusztán a TAC meghatározásával nem érhetők el, helyénvaló a kereskedelmi célú halászati tevékenységek tekintetében újra bevezetni az ívóhelyek téli lezárását.

| (12) | A part menti halászati lehetőségek teljes mértékű kihasználásának biztosítása érdekében a lazac tekintetében helyénvaló (az ICES 22–31 alkörzetből az ICES 32 alkörzet irányába) körzetek közötti korlátozott rugalmasságot bevezetni az ilyen rugalmasságot kérő tagállam számára. |
| --- | --- |

(12)

A part menti halászati lehetőségek teljes mértékű kihasználásának biztosítása érdekében a lazac tekintetében helyénvaló (az ICES 22–31 alkörzetből az ICES 32 alkörzet irányába) körzetek közötti korlátozott rugalmasságot bevezetni az ilyen rugalmasságot kérő tagállam számára.

| (13) | Az ICES szakvéleménye szerint a lazacfogások 32 %-át tévesen, jellemzően tengeripisztráng-fogásként jelentik be. Mivel a Balti-tengeren a tengeri pisztráng halászata többnyire a part menti területeken zajlik, helyénvaló megtiltani a tengeri pisztráng négy tengeri mérföldön túl folytatott halászatát, valamint a tengeri pisztráng járulékos fogásait a tengeri pisztráng és a lazac teljes együttes fogásának 3 %-ára korlátozni a lazacfogások tengeri pisztrángként történő téves bejelentésének megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Az ICES szakvéleménye szerint a lazacfogások 32 %-át tévesen, jellemzően tengeripisztráng-fogásként jelentik be. Mivel a Balti-tengeren a tengeri pisztráng halászata többnyire a part menti területeken zajlik, helyénvaló megtiltani a tengeri pisztráng négy tengeri mérföldön túl folytatott halászatát, valamint a tengeri pisztráng járulékos fogásait a tengeri pisztráng és a lazac teljes együttes fogásának 3 %-ára korlátozni a lazacfogások tengeri pisztrángként történő téves bejelentésének megelőzése érdekében.

| (14) | mivel a spratt szaporodóképes állományának biomasszája meghaladja az MFH Btrigger-t (szaporodóképes állomány biomasszája), a TAC-ot az (EU) 2016/1139 rendelet 4. cikke (5) bekezdése c) pontjának megfelelően helyénvaló az egymást követő évek halászati lehetőségei változásának elkerülése érdekében az FMFH felső tartománnyal összhangban meghatározni. |
| --- | --- |

(14)

mivel a spratt szaporodóképes állományának biomasszája meghaladja az MFH Btrigger-t (szaporodóképes állomány biomasszája), a TAC-ot az (EU) 2016/1139 rendelet 4. cikke (5) bekezdése c) pontjának megfelelően helyénvaló az egymást követő évek halászati lehetőségei változásának elkerülése érdekében az FMFH felső tartománnyal összhangban meghatározni.

| (15) | Az e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (5) és különösen annak a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatoknak a Bizottsághoz történő továbbításáról szóló 33. és 34. cikke hatálya alá tartozik. E rendeletben ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásairól a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (5) és különösen annak a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatoknak a Bizottsághoz történő továbbításáról szóló 33. és 34. cikke hatálya alá tartozik. E rendeletben ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásairól a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell.

| (16) | A 847/96/EK tanácsi rendelet (6) kiegészítő feltételeket vezetett be a TAC-ok éves kezelésére vonatkozóan, beleértve az elővigyázatossági szempontból, illetve analitikai célokra kifogható teljes mennyiségek tekintetében a 3. és a 4. cikkben előírt rugalmassági rendelkezéseket is. Az említett rendelet 2. cikke értelmében a TAC-ok meghatározásakor a Tanácsnak – különösen az állományok biológiai állapota alapján – határoznia kell arról, hogy mely állományok esetében nem alkalmazandó a 3., illetve a 4. cikk. Később az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése bevezette az egymást követő évek közötti rugalmassági mechanizmust a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi állomány vonatkozásában. Ezért annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengítené a tengeri biológiai erőforrások észszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, akadályozná a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, valamint rontaná az állományok biológiai állapotát, indokolt úgy rendelkezni, hogy a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke csak akkor legyen alkalmazandó az analitikai célokra kifogható teljes mennyiségre, ha a tagállamok nem alkalmazzák az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésében meghatározott, egymást követő évek közötti rugalmassági mechanizmust. |
| --- | --- |

(16)

A 847/96/EK tanácsi rendelet (6) kiegészítő feltételeket vezetett be a TAC-ok éves kezelésére vonatkozóan, beleértve az elővigyázatossági szempontból, illetve analitikai célokra kifogható teljes mennyiségek tekintetében a 3. és a 4. cikkben előírt rugalmassági rendelkezéseket is. Az említett rendelet 2. cikke értelmében a TAC-ok meghatározásakor a Tanácsnak – különösen az állományok biológiai állapota alapján – határoznia kell arról, hogy mely állományok esetében nem alkalmazandó a 3., illetve a 4. cikk. Később az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése bevezette az egymást követő évek közötti rugalmassági mechanizmust a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi állomány vonatkozásában. Ezért annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengítené a tengeri biológiai erőforrások észszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, akadályozná a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, valamint rontaná az állományok biológiai állapotát, indokolt úgy rendelkezni, hogy a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke csak akkor legyen alkalmazandó az analitikai célokra kifogható teljes mennyiségre, ha a tagállamok nem alkalmazzák az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésében meghatározott, egymást követő évek közötti rugalmassági mechanizmust.

| (17) | Tekintettel továbbá arra, hogy a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állomány biomasszája a BLIM alatt van, valamint hogy 2020-ban kizárólag a járulékos fogások és a tudományos célú halászat engedélyezett, a tagállamok vállalták, hogy 2020-ban ezen állomány tekintetében nem alkalmazzák az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdését, hogy a fogások mennyisége 2020-ban ne haladja meg a meghatározott TAC-ot. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel továbbá arra, hogy a Balti-tenger keleti részén élő közönségestőkehal-állomány biomasszája a BLIM alatt van, valamint hogy 2020-ban kizárólag a járulékos fogások és a tudományos célú halászat engedélyezett, a tagállamok vállalták, hogy 2020-ban ezen állomány tekintetében nem alkalmazzák az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdését, hogy a fogások mennyisége 2020-ban ne haladja meg a meghatározott TAC-ot.

| (18) | Új tudományos szakvélemény alapján az ICES 3a körzetben, valamint az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizeiben élő norvég tőkehalra vonatkozóan előzetes TAC-ot kell megállapítani a 2019. november 1-jétől 2020. október 31-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(18)

Új tudományos szakvélemény alapján az ICES 3a körzetben, valamint az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizeiben élő norvég tőkehalra vonatkozóan előzetes TAC-ot kell megállapítani a 2019. november 1-jétől 2020. október 31-ig terjedő időszakra.

| (19) | Az ICES 2019. október 1-jén felülvizsgált szakvéleményt adott ki az ICES 7f és 7 g körzetben (Bristoli-csatorna és Kelta-tenger) élő közönséges nyelvhalról (Solea solea). E szakvélemény alapján növelni lehet az ezen állományra vonatkozó TAC-ot. A 2019 végéig ezen állományra vonatkozó halászati kapacitás figyelembevétele érdekében a növelést 20 %-ra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(19)

Az ICES 2019. október 1-jén felülvizsgált szakvéleményt adott ki az ICES 7f és 7 g körzetben (Bristoli-csatorna és Kelta-tenger) élő közönséges nyelvhalról (Solea solea). E szakvélemény alapján növelni lehet az ezen állományra vonatkozó TAC-ot. A 2019 végéig ezen állományra vonatkozó halászati kapacitás figyelembevétele érdekében a növelést 20 %-ra kell korlátozni.

| (20) | Az (EU) 2019/124 tanácsi rendeletben (7) az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen élő fogashalakkal kapcsolatos halászati lehetőségekre vonatkozó táblázatban helyesbíteni kell a jelentéstételi kódot. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2019/124 tanácsi rendeletben (7) az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen élő fogashalakkal kapcsolatos halászati lehetőségekre vonatkozó táblázatban helyesbíteni kell a jelentéstételi kódot.

| (21) | A halászati tevékenységek folyamatossága és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében e rendeletet 2020. január 1-jétől kell alkalmazni. Ugyanakkor helyénvaló rendelkezni arról is, hogy ez a rendelet az ICES 3a körzetben, valamint az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizeiben élő norvégtőkehal-állományra 2019. november 1-jétől 2020. október 31-ig legyen alkalmazandó. Az ICES 7f és 7 g körzetben élő közönséges nyelvhalra, valamint az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen élő fogashalakra vonatkozó TAC az (EU) 2019/124 rendelet értelmében 2019. január 1-jétől alkalmazandó. A közönséges nyelvhalra vonatkozó TAC növelését és a fogashalak jelentéstételi kódjának módosítását ezért ettől az időponttól kezdődően helyénvaló alkalmazni. Ez a visszamenőleges hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogos elvárások védelmének az elvét, mivel a halászati lehetőségek mértéke meghaladja az (EU) 2019/124 rendeletben eredetileg meghatározott lehetőségeket. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(21)

A halászati tevékenységek folyamatossága és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében e rendeletet 2020. január 1-jétől kell alkalmazni. Ugyanakkor helyénvaló rendelkezni arról is, hogy ez a rendelet az ICES 3a körzetben, valamint az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizeiben élő norvégtőkehal-állományra 2019. november 1-jétől 2020. október 31-ig legyen alkalmazandó. Az ICES 7f és 7 g körzetben élő közönséges nyelvhalra, valamint az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen élő fogashalakra vonatkozó TAC az (EU) 2019/124 rendelet értelmében 2019. január 1-jétől alkalmazandó. A közönséges nyelvhalra vonatkozó TAC növelését és a fogashalak jelentéstételi kódjának módosítását ezért ettől az időponttól kezdődően helyénvaló alkalmazni. Ez a visszamenőleges hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogos elvárások védelmének az elvét, mivel a halászati lehetőségek mértéke meghaladja az (EU) 2019/124 rendeletben eredetileg meghatározott lehetőségeket. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet bizonyos balti-tengeri halállományok és halállománycsoportok tekintetében meghatározza a 2020. évi halászati lehetőségeket, és az egyéb vizekben élő állomány vonatkozásában meghatározott bizonyos halászati lehetőségek tekintetében módosítja az (EU) 2019/124 rendeletet.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a Balti-tengeren tevékenységet folytató uniós halászhajókra kell alkalmazni.

(2)   Ez a rendelet a rekreációs célú halászatra is alkalmazandó, amennyiben arra a vonatkozó rendelkezések kifejezetten hivatkoznak.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az 1380/2013/EU rendelet 4. cikkében szereplő fogalommeghatározások érvényesek.

Emellett a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „alkörzet”: a 218/2009/EK tanácsi rendelet (8) III. mellékletében meghatározott balti-tengeri ICES-alkörzetek egyike; |
| --- | --- |

1.

„alkörzet”: a 218/2009/EK tanácsi rendelet (8) III. mellékletében meghatározott balti-tengeri ICES-alkörzetek egyike;

8

| 2. | „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: az egyes állományok egyéves időszak alatt kifogható mennyisége; |
| --- | --- |

2.

„teljes kifogható mennyiség (TAC)”: az egyes állományok egyéves időszak alatt kifogható mennyisége;

| 3. | „kvóta”: a TAC-nak az Unió, valamely tagállam vagy valamely harmadik ország részére kiosztott hányada; |
| --- | --- |

3.

„kvóta”: a TAC-nak az Unió, valamely tagállam vagy valamely harmadik ország részére kiosztott hányada;

| 4. | „rekreációs célú halászat”: a tengerek biológiai erőforrásainak nem kereskedelmi célú kiaknázására irányuló – például szabadidős, turisztikai vagy sportolási célú – halászati tevékenység. |
| --- | --- |

4.

„rekreációs célú halászat”: a tengerek biológiai erőforrásainak nem kereskedelmi célú kiaknázására irányuló – például szabadidős, turisztikai vagy sportolási célú – halászati tevékenység.

II. FEJEZET

HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK

4. cikk

A TAC-ok és elosztásuk

A TAC-okat, a kvótákat és – adott esetben – az azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket a melléklet határozza meg.

5. cikk

A halászati lehetőségek elosztására vonatkozó különös rendelkezések

A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:

| a) | az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék; |
| --- | --- |

a)

az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

| b) | az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások; |
| --- | --- |

b)

az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások;

| c) | a 847/96/EK rendelet 3. cikke és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerint engedélyezett további kirakodások; |
| --- | --- |

c)

a 847/96/EK rendelet 3. cikke és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerint engedélyezett további kirakodások;

| d) | a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján átcsoportosított mennyiségek; |
| --- | --- |

d)

a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján átcsoportosított mennyiségek;

| e) | az 1224/2009/EK rendelet 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. |
| --- | --- |

e)

az 1224/2009/EK rendelet 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.

6. cikk

A fogások és a járulékos fogások kirakodásának feltételei

E rendelet melléklete meghatározza a nem célfajoknak az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdésében említett, biztonságos biológiai határértékeken belüli azon állományait, amelyek esetében el lehet térni a fogásoknak az érintett kvótába való beleszámítására vonatkozó kötelezettségtől.

7. cikk

A közönséges tőkehalra irányuló, az ICES 22–26 alkörzetben folytatott rekreációs célú halászatra vonatkozó intézkedések

(1)   Rekreációs célú halászat keretében minden halász naponta legfeljebb öt példányt tarthat meg az ICES 22 és 23 alkörzetben, valamint az ICES 24 alkörzetnek az alapvonalaktól mért hat tengeri mérföldön belüli részében kifogott közönséges tőkehalból.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a 2020. február 1-jétől március 31-ig terjedő időszakban minden halász naponta legfeljebb kettő példányt tarthat meg az ICES 22 és 23 alkörzetben, valamint az ICES 24 alkörzetnek az alapvonalaktól mért hat tengeri mérföldön belüli részében kifogott közönséges tőkehalból.

(3)   Tilos a közönséges tőkehal rekreációs célú halászata az ICES 24 alkörzetben az alapvonalaktól mért hat tengeri mérföldön túl, valamint az ICES 25 és 26 alkörzetben.

(4)   Az (1), az (2) és a (3) bekezdés nem érinti a tagállami szinten elfogadott szigorúbb intézkedéseket.

8. cikk

Az ICES 22–32 alkörzetben folytatott tengeripisztráng-és lazachalászatra vonatkozó intézkedések

(1)   A halászhajók számára 2020. január 1-jétől december 31-ig tilos a tengeri pisztráng halászata az ICES 22–32 alkörzetben az alapvonalaktól mért négy tengeri mérföldön túl. Az e vizeken folytatott lazachalászat során a tengeri pisztráng járulékos fogásai nem haladhatják meg a bármely pillanatban a fedélzeten tartott vagy az egyes halászati utak után kirakodott összes lazac és tengeri pisztráng 3 %-át.

(2)   Az (1) bekezdés nem érinti a tagállami szinten elfogadott szigorúbb intézkedéseket.

9. cikk

Rugalmasság

(1)   Az e rendelet mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.

(2)   A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke nem alkalmazandó abban az esetben, ha egy tagállam alkalmazza az egymást követő évek közötti rugalmasságnak az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésében meghatározott elvét.

10. cikk

Adatközlés

Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján megküldik a Bizottságnak az állományok kifogott vagy kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

11. cikk

Az (EU) 2019/124 rendelet módosításai

(1)   Az (EU) 2019/124 rendelet IA. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az IA. mellékletben a közönséges nyelvhalnak az ICES 7f és 7 g körzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:








  „Faj: | Közönséges nyelvhal

  Solea solea | Övezet: | 7f és 7 g
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 630 | Analitikai TAC” |
| Franciaország | 63 |
| Írország | 32 |
| Egyesült Királyság | 284 |
| Unió | 1 009 |
| | |
| TAC | 1 009 ; |

1.

Az IA. mellékletben a közönséges nyelvhalnak az ICES 7f és 7 g körzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Közönséges nyelvhal

Solea solea

Övezet:

7f és 7 g

(SOL/7FG.)

Belgium

630

Analitikai TAC”

Franciaország

63

Írország

32

Egyesült Királyság

284

Unió

1 009

TAC

1 009 ;

| 2. | Az ICES 3a körzetben, valamint az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizeiben élő norvég tőkehalra vonatkozó halászati lehetőségeket és a kapcsolódó járulékos fogásokat tartalmazó táblázat helyébe a következő szöveg lép:











  „Faj: | Norvég tőkehal és a kapcsolódó járulékos fogások

  Trisopterus esmarkii | Övezet: | 3a; a 2a körzet és a 4 alterület uniós vizei
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2019 | | 2020 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |
| Dánia | 54 949 | (9)
   (11) | 64 940 | (9)
   (14) |
| Németország | 11 | (9)
   (10)
   (11) | 12 | (9)
   (10)
   (14) |
| Hollandia | 40 | (9)
   (10)
   (11) | 48 | (9)
   (10)
   (14) |
| Unió | 55 000 | (9)
   (11) | 65 000 | (9)
   (14) |
| Norvégia | 14 500 | (12) | 0 | (12) |
| Feröer szigetek | 5 000 | (13) | 0 | (13) |
| TAC | Nem releváns | | Nem releváns | |

2.

Az ICES 3a körzetben, valamint az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizeiben élő norvég tőkehalra vonatkozó halászati lehetőségeket és a kapcsolódó járulékos fogásokat tartalmazó táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Faj:

Norvég tőkehal és a kapcsolódó járulékos fogások

Trisopterus esmarkii

Övezet:

3a; a 2a körzet és a 4 alterület uniós vizei

(NOP/2A3A4.)

Tárgyév

2019

2020

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Dánia

54 949

(9)
   (11)

64 940

(9)
   (14)

Németország

11

(9)
   (10)
   (11)

12

(9)
   (10)
   (14)

Hollandia

40

(9)
   (10)
   (11)

48

(9)
   (10)
   (14)

Unió

55 000

(9)
   (11)

65 000

(9)
   (14)

Norvégia

14 500

(12)

0

(12)

Feröer szigetek

5 000

(13)

0

(13)

TAC

Nem releváns

Nem releváns

(2)   Az IJ. mellékletben a fogashalaknak az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázatban a „TOP/SPRFMO” jelentéstételi kód helyébe a „TOT/SPR-AE” jelentéstételi kód lép.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2020. január 1-jétől kell alkalmazni, a 11. cikk (1) bekezdése 2. pontjának kivételével, amelyet 2019. november 1-jétől 2020. október 31-ig kell alkalmazni, és a 11. cikk (1) bekezdése 1. pontjának és a 11. cikk (2) bekezdésének kivételével, amelyeket 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-én.

a Tanács részéről

az elnök

T. TUPPURAINEN

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1139 rendelete (2016. július 6.) a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 191., 2016.7.15., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/1248 végrehajtási rendelete (2019. július 22.) a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal (Gadus morhua) védelmét súlyosan fenyegető veszély enyhítését célzó intézkedések megállapításáról (HL L 195., 2019.7.23., 2. o.).

3

Gadus morhua

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1241 rendelete (2019. június 20.) a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013/EU, az (EU) 2016/1139, az (EU) 2018/973, az (EU) 2019/472 és az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2019.7.25., 105. o.).

4

(5)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 847/96/EK rendelete (1996. május 6.) a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2019/124 rendelete (2019. január 30.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2019. évre történő meghatározásáról (HL L 29., 2019.1.31., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.).

8

(9)  kvóta legfeljebb 5 %-át a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OT2/*2A3A4). A foltos tőkehalnak és a vékonybajszú tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beleszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.

9

(10)  Kizárólag az ICES 2a, 3a és 4 övezet uniós vizein halászható kvóta.

10

(11)  Az uniós kvóta csak 2018. november 1-jétől 2019. október 31-ig halászható.

11

(12)  Válogató rácsot kell használni.

12

(13)  Válogató rácsot kell használni. Beleértendő az elkerülhetetlen járulékos fogások maximum 15 %-a (NOP/*2A3A4), amelyet bele kell számítani e kvótába.

13

(14)  Az uniós kvóta kizárólag 2019. november 1-jétől 2020. október 31-ig halászható.”

14

---

Melléklet

A TAC-OK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HALÁSZHAJÓKRA VONATKOZÓ TAC-OK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

Az alábbi táblázatok állományonként (eltérő rendelkezés hiányában élőtömegtonnában) határozzák meg a TAC-okat és a kvótákat, valamint a hozzájuk funkcionálisan kapcsolódó feltételeket.

Eltérő rendelkezés hiányában a halászati övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni.

A halállományok a fajok latin nevének betűrendje szerinti sorrendben állnak.

A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazza:

| Tudományos név | Hárombetűs kód | Közönséges név |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Hering |
| Gadus morhua | COD | Közönséges tőkehal |
| Pleuronectes platessa | PLE | Sima lepényhal |
| Salmo salar | SAL | Lazac |
| Sprattus sprattus | SPR | Spratt |

Tudományos név

Hárombetűs kód

Közönséges név

Clupea harengus

HER

Hering

Gadus morhua

COD

Közönséges tőkehal

Pleuronectes platessa

PLE

Sima lepényhal

Salmo salar

SAL

Lazac

Sprattus sprattus

SPR

Spratt

| Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | ICES 30–31 alkörzet
  (HER/30/31.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Finnország | 53 306 | |
| Svédország | 11 712 | |
| | | |
| Unió | 65 018 | |
| | | |
| TAC | 65 018 | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Hering

Clupea harengus

Övezet:

ICES 30–31 alkörzet

(HER/30/31.)

Finnország

53 306

Svédország

11 712

Unió

65 018

TAC

65 018

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | ICES 22–24 alkörzet
  (HER/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 442 | |
| Németország | 1 738 | |
| Finnország | 0 | |
| Lengyelország | 410 | |
| Svédország | 560 | |
| | | |
| Unió | 3 150 | |
| | | |
| TAC | 3 150 | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Hering

Clupea harengus

Övezet:

ICES 22–24 alkörzet

(HER/3BC+24)

Dánia

442

Németország

1 738

Finnország

0

Lengyelország

410

Svédország

560

Unió

3 150

TAC

3 150

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | A 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei
  (HER/3D-R30) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 3 374 | |
| Németország | 895 | |
| Észtország | 17 232 | |
| Finnország | 33 637 | |
| Lettország | 4 253 | |
| Litvánia | 4 478 | |
| Lengyelország | 38 215 | |
| Svédország | 51 300 | |
| | | |
| Unió | 153 384 | |
| | | |
| TAC | Nem releváns | Analitikai TAC
  E rendelet 6. cikke alkalmazandó. |

Faj:

Hering

Clupea harengus

Övezet:

A 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

(HER/3D-R30)

Dánia

3 374

Németország

895

Észtország

17 232

Finnország

33 637

Lettország

4 253

Litvánia

4 478

Lengyelország

38 215

Svédország

51 300

Unió

153 384

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

E rendelet 6. cikke alkalmazandó.

| Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | ICES 28.1 alkörzet
  (HER/03D.RG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Észtország | 15 906 | |
| Lettország | 18 539 | |
| | | |
| Unió | 34 445 | |
| | | |
| TAC | 34 445 | Analitikai TAC
  E rendelet 6. cikke alkalmazandó. |

Faj:

Hering

Clupea harengus

Övezet:

ICES 28.1 alkörzet

(HER/03D.RG)

Észtország

15 906

Lettország

18 539

Unió

34 445

TAC

34 445

Analitikai TAC

E rendelet 6. cikke alkalmazandó.

| Faj: | Közönséges tőkehal

  Gadus morhua | Övezet: | Az ICES 25–32 alkörzet uniós vizei
  (COD/3DX32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 459 | (1)
   (2) | |
| Németország | 183 | (1)
   (2) | |
| Észtország | 45 | (1)
   (2) | |
| Finnország | 35 | (1)
   (2) | |
| Lettország | 171 | (1)
   (2) | |
| Litvánia | 113 | (1)
   (2) | |
| Lengyelország | 529 | (1)
   (2) | |
| Svédország | 465 | (1)
   (2) | |
| | | | |
| Unió | 2 000 | (1)
   (2) | |
| | | | |
| TAC | Nem releváns | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

Övezet:

Az ICES 25–32 alkörzet uniós vizei

(COD/3DX32.)

Dánia

459

(1)
   (2)

Németország

183

(1)
   (2)

Észtország

45

(1)
   (2)

Finnország

35

(1)
   (2)

Lettország

171

(1)
   (2)

Litvánia

113

(1)
   (2)

Lengyelország

529

(1)
   (2)

Svédország

465

(1)
   (2)

Unió

2 000

(1)
   (2)

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Közönséges tőkehal

  Gadus morhua | Övezet: | ICES 22–24 alkörzet
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 1 662 | (3)
   (4) | |
| Németország | 812 | (3)
   (4) | |
| Észtország | 37 | (3)
   (4) | |
| Finnország | 33 | (3)
   (4) | |
| Lettország | 137 | (3)
   (4) | |
| Litvánia | 89 | (3)
   (4) | |
| Lengyelország | 444 | (3)
   (4) | |
| Svédország | 592 | (3)
   (4) | |
| | | | |
| Unió | 3 806 | (3)
   (4) | |
| | | | |
| TAC | 3 806 | (3)
   (4) | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

Övezet:

ICES 22–24 alkörzet

(COD/3BC+24)

Dánia

1 662

(3)
   (4)

Németország

812

(3)
   (4)

Észtország

37

(3)
   (4)

Finnország

33

(3)
   (4)

Lettország

137

(3)
   (4)

Litvánia

89

(3)
   (4)

Lengyelország

444

(3)
   (4)

Svédország

592

(3)
   (4)

Unió

3 806

(3)
   (4)

TAC

3 806

(3)
   (4)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Sima lepényhal

  Pleuronectes platessa | Övezet: | Az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei
  (PLE/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 4 939 | |
| Németország | 549 | |
| Lengyelország | 1 034 | |
| Svédország | 372 | |
| | | |
| Unió | 6 894 | |
| | | |
| TAC | 6 894 | Analitikai TAC
  E rendelet 6. cikke alkalmazandó. |

Faj:

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

Övezet:

Az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

(PLE/3BCD-C)

Dánia

4 939

Németország

549

Lengyelország

1 034

Svédország

372

Unió

6 894

TAC

6 894

Analitikai TAC

E rendelet 6. cikke alkalmazandó.

| Faj: | Lazac

  Salmo salar | Övezet: | Az ICES 22–31 alkörzet uniós vizei
  (SAL/3BCD-F) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 17 940 | (5) | |
| Németország | 1 996 | (5) | |
| Észtország | 1 823 | (5)
   (6) | |
| Finnország | 22 370 | (5) | |
| Lettország | 11 411 | (5) | |
| Litvánia | 1 341 | (5) | |
| Lengyelország | 5 442 | (5) | |
| Svédország | 24 252 | (5) | |
| | | | |
| Unió | 86 575 | (5) | |
| | | | |
| TAC | Nem releváns | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Lazac

Salmo salar

Övezet:

Az ICES 22–31 alkörzet uniós vizei

(SAL/3BCD-F)

Dánia

17 940

(5)

Németország

1 996

(5)

Észtország

1 823

(5)
   (6)

Finnország

22 370

(5)

Lettország

11 411

(5)

Litvánia

1 341

(5)

Lengyelország

5 442

(5)

Svédország

24 252

(5)

Unió

86 575

(5)

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Lazac

  Salmo salar | Övezet: | Az ICES 32 alkörzet uniós vizei
  (SAL/3D32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Észtország | 995 | (7) | |
| Finnország | 8 708 | (7) | |
| | | | |
| Unió | 9 703 | (7) | |
| | | | |
| TAC | Nem releváns | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Lazac

Salmo salar

Övezet:

Az ICES 32 alkörzet uniós vizei

(SAL/3D32.)

Észtország

995

(7)

Finnország

8 708

(7)

Unió

9 703

(7)

TAC

Nem releváns

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Spratt

  Sprattus sprattus | Övezet: | Az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei
  (SPR/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 20 730 | |
| Németország | 13 133 | |
| Észtország | 24 072 | |
| Finnország | 10 851 | |
| Lettország | 29 073 | |
| Litvánia | 10 517 | |
| Lengyelország | 61 697 | |
| Svédország | 40 074 | |
| | | |
| Unió | 210 147 | |
| | | |
| TAC | Nem releváns | Analitikai TAC
  E rendelet 6. cikke alkalmazandó. |

Faj:

Spratt

Sprattus sprattus

Övezet:

Az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

(SPR/3BCD-C)

Dánia

20 730

Németország

13 133

Észtország

24 072

Finnország

10 851

Lettország

29 073

Litvánia

10 517

Lengyelország

61 697

Svédország

40 074

Unió

210 147

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

E rendelet 6. cikke alkalmazandó.

---

(1)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

Az első bekezdéstől eltérve a kizárólag tudományos vizsgálat céljából folytatott halászati műveletek irányulhatnak tőkehal halászatára, feltéve, hogy e vizsgálatok lefolytatása során maradéktalanul eleget tesznek az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek.

(2)  Az ICES 25 és 26 alkörzetben május 1-jétől augusztus 31-ig tilos e kvóta halászata.

Az első bekezdéstől eltérve az említett tilalmi időszak nem vonatkozik az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, vagy fenéken rögzített horogsorral, (sodortatott horogsortól eltérő) horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méter teljes hosszúságot el nem érő uniós halászhajókra. E halászhajók parancsnokai gondoskodnak arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék.

(3)  Az ICES 24 alkörzetben kizárólag a járulékos halfogások esetében. Az ICES 24 alkörzetben e kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

Az első bekezdéstől eltérve a kizárólag tudományos vizsgálat céljából folytatott halászati műveletek irányulhatnak tőkehal halászatára, feltéve, hogy e vizsgálatok lefolytatása során maradéktalanul eleget tesznek az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek.

Az első bekezdéstől eltérve az e kvótának az ICES 24 alkörzetben történő halászata nem engedélyezett az alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldig az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, (sodortatott horogsortól eltérő) horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méter teljes hosszúságot el nem érő uniós halászhajók számára. E halászhajók parancsnokai gondoskodnak arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék.

(4)  Az ICES 22 és 23 alkörzetben február 1-jétől március 31-ig, az ICES 24 alkörzetben pedig június 1-jétől július 31-ig tilos e kvóta halászata.

Az első bekezdéstől eltérve az említett tilalmi időszak nem vonatkozik az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott hivatalos tengertérkép koordinátái szerint 20 méternél kisebb vízmélységű területeken kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval, vagy fenéken rögzített horogsorral, (sodortatott horogsortól eltérő) horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel vagy más passzív halászeszközzel halászó, 12 méter teljes hosszúságot el nem érő uniós halászhajókra. E halászhajók parancsnokai gondoskodnak arról, hogy halászati tevékenységüket a tagállam ellenőrző hatóságai bármikor nyomon követhessék.

(5)  A halegyedek számában kifejezve.

(6)  Különleges feltétel: e kvóta legfeljebb 20 %-a, de nem több mint 400 egyed halászható a 32 alkörzet uniós vizein (SAL/*3D32).

(7)  A halegyedek számában kifejezve.

---