# Euroopa Liidu L 306/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 306 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik27. november 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 306

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik27. november 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2019/1953, 25. november 2019, 2019. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5 | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu Otsus (EL) 2019/1954, 18. november 2019, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi vastuvõtmisega | 5 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1955, 21. november 2019, Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetava seisukoha kohta seoses põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe (tariifikvootide käsituslepe) läbivaatamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1956, 26. november 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite kohta | 26 |
| | * | Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2019/1957, 25. november 2019, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 kohast hindamist seoses Ühendkuningriigi tehtud erandiga komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 teatavatest sisulistest nõuetest
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8345 all)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1958, 25. november 2019, milles käsitletakse Poola puhul tehtavat erandit vesiniktsüaniidi sisaldava biotsiidi loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8346 all) | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1959, 26. november 2019, millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaadi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1960, 26. november 2019, millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine hõbetseoliidi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2019/1953, 25. november 2019, 2019. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5

1

OTSUSED

*

Nõukogu Otsus (EL) 2019/1954, 18. november 2019, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi vastuvõtmisega

5

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1955, 21. november 2019, Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetava seisukoha kohta seoses põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe (tariifikvootide käsituslepe) läbivaatamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

20

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1956, 26. november 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite kohta

26

*

Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2019/1957, 25. november 2019, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 kohast hindamist seoses Ühendkuningriigi tehtud erandiga komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 teatavatest sisulistest nõuetest
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8345 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8345 all)

1

35

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1958, 25. november 2019, milles käsitletakse Poola puhul tehtavat erandit vesiniktsüaniidi sisaldava biotsiidi loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 8346 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8346 all)

38

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1959, 26. november 2019, millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaadi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

40

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1960, 26. november 2019, millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine hõbetseoliidi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1953,

25. november 2019,

2019. eelarveaastast üle kantud assigneeringute tagasimaksmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikega 5

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 6,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (2) artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punkti d kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringud, mis on seotud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 1 kohaste Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rahastatud meetmetega, üle kanda järgmisse eelarveaastasse. Ülekandmine peab jääma 2 % piiresse Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiidetud esialgsetest assigneeringutest ega tohi ületada summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal otsetoetusi kohandati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) artiklile 8. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (2) artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punkti d kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringud, mis on seotud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 1 kohaste Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rahastatud meetmetega, üle kanda järgmisse eelarveaastasse. Ülekandmine peab jääma 2 % piiresse Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiidetud esialgsetest assigneeringutest ega tohi ületada summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal otsetoetusi kohandati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) artiklile 8.

| (2) | Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt ja erandina määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 kolmandast lõigust peavad liikmesriigid maksma tagasi määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punktis d osutatud assigneeringud, mis kanti üle lõplikele toetusesaajatele, kelle suhtes kohaldati kohandamise määra eelarveaastal, millesse assigneeringud üle kanti. Nimetatud tagasimakset lõplikele toetusesaajatele kohaldatakse üksnes nendes liikmesriikides, kus eelmisel eelarveaastal kohaldati finantsdistsipliini (4). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt ja erandina määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 kolmandast lõigust peavad liikmesriigid maksma tagasi määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punktis d osutatud assigneeringud, mis kanti üle lõplikele toetusesaajatele, kelle suhtes kohaldati kohandamise määra eelarveaastal, millesse assigneeringud üle kanti. Nimetatud tagasimakset lõplikele toetusesaajatele kohaldatakse üksnes nendes liikmesriikides, kus eelmisel eelarveaastal kohaldati finantsdistsipliini (4).

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikele 7 tuleb ülekantavate summade kindlaksmääramisel arvesse võtta kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud põllumajandussektori kriisireservi summasid, mida ei ole eelarveaasta lõpuks kriisimeetmete jaoks kättesaadavaks tehtud. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikele 7 tuleb ülekantavate summade kindlaksmääramisel arvesse võtta kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud põllumajandussektori kriisireservi summasid, mida ei ole eelarveaasta lõpuks kriisimeetmete jaoks kättesaadavaks tehtud.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1710 (5) artikli 1 lõike 1 kohaselt kohaldatakse finantsdistsipliini 2018. kalendriaasta otsetoetuste suhtes, et luua kriisireserv. 2019. eelarveaastal ei ole seda kriisireservi kasutatud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1710 (5) artikli 1 lõike 1 kohaselt kohaldatakse finantsdistsipliini 2018. kalendriaasta otsetoetuste suhtes, et luua kriisireserv. 2019. eelarveaastal ei ole seda kriisireservi kasutatud.

| (5) | Selle tagamiseks, et finantsdistsipliini kohaldamise tulemusena kasutamata jäänud assigneeringute tagasimaksmine lõplikele toetusesaajatele oleks proportsionaalne finantsdistsipliini kohandamise summaga, on asjakohane, et komisjon määrab kindlaks summad, mida liikmesriigid saavad tagasimakseteks kasutada. |
| --- | --- |

(5)

Selle tagamiseks, et finantsdistsipliini kohaldamise tulemusena kasutamata jäänud assigneeringute tagasimaksmine lõplikele toetusesaajatele oleks proportsionaalne finantsdistsipliini kohandamise summaga, on asjakohane, et komisjon määrab kindlaks summad, mida liikmesriigid saavad tagasimakseteks kasutada.

| (6) | Et liikmesriigid ei peaks tagasimaksmisel tegema täiendavat makset, tuleb käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2019. Järelikult on käesoleva määrusega kindlaks määratud summad lõplikud ning neid kohaldatakse, ilma et see piiraks vähenduste kohaldamist määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 alusel, mis tahes muude korrektsioonide suhtes, mida võetakse arvesse igakuist makset käsitlevas otsuses liikmesriikide makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks 2019. aasta oktoobri eest kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikega 3, ning kõnealuse määruse artikli 18 lõike 4 kohaste mahaarvamiste või lisamaksete või mis tahes otsuste suhtes, mis tehakse raamatupidamise aruande kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. |
| --- | --- |

(6)

Et liikmesriigid ei peaks tagasimaksmisel tegema täiendavat makset, tuleb käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2019. Järelikult on käesoleva määrusega kindlaks määratud summad lõplikud ning neid kohaldatakse, ilma et see piiraks vähenduste kohaldamist määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 alusel, mis tahes muude korrektsioonide suhtes, mida võetakse arvesse igakuist makset käsitlevas otsuses liikmesriikide makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks 2019. aasta oktoobri eest kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikega 3, ning kõnealuse määruse artikli 18 lõike 4 kohaste mahaarvamiste või lisamaksete või mis tahes otsuste suhtes, mis tehakse raamatupidamise aruande kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.

| (7) | Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 sissejuhatava lause kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringuid kanda üle üksnes järgmisse eelarveaastasse. Seepärast on asjakohane, et komisjon määrab määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohase tagasimaksmise puhul liikmesriikide kulude toetuskõlblikkuse kuupäevad, võttes arvesse kõnealuse määruse artiklis 39 määratletud põllumajanduslikku eelarveaastat. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 sissejuhatava lause kohaselt võib kulukohustustega sidumata assigneeringuid kanda üle üksnes järgmisse eelarveaastasse. Seepärast on asjakohane, et komisjon määrab määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohase tagasimaksmise puhul liikmesriikide kulude toetuskõlblikkuse kuupäevad, võttes arvesse kõnealuse määruse artiklis 39 määratletud põllumajanduslikku eelarveaastat.

| (8) | Kuna andmete avaldamisest assigneeringute kasutamise kohta ajavahemikul 16. oktoobrist 2018 kuni 15. oktoobrini 2019 EAGFi 2019. aasta eelarve selles osas, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega, jääb väga vähe aega kuupäevani, millal käesolevat määrust tuleks kohaldama hakata, s.o 1. detsembrini 2019, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(8)

Kuna andmete avaldamisest assigneeringute kasutamise kohta ajavahemikul 16. oktoobrist 2018 kuni 15. oktoobrini 2019 EAGFi 2019. aasta eelarve selles osas, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega, jääb väga vähe aega kuupäevani, millal käesolevat määrust tuleks kohaldama hakata, s.o 1. detsembrini 2019, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatakse assigneeringute summad, mis kantakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punkti d ja kolmanda lõigu kohaselt üle 2019. eelarveaastast ning mis tehakse määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt kättesaadavaks liikmesriikidele, kes maksavad need tagasi lõplikele toetusesaajatele, kelle suhtes kohaldatakse kohandamise määra 2020. eelarveaastal.

Ülekantavate summade kohta võtab komisjon vastu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 3 kohase ülekandmisotsuse.

Artikkel 2

Liikmesriikide kulud, mis on seotud ülekantud assigneeringute tagasimaksmisega, on liidu rahastamiseks kõlblikud üksnes juhul, kui asjaomased summad on toetusesaajatele välja makstud enne 16. oktoobrit 2020.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu

peadirektoraadi peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

3

(4)  Vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikele 2 ei kohaldata finantsdistsipliini 2019. eelarveaastal Horvaatias.

4

(5)  Komisjoni 13. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1710, millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 kohast otsetoetuste kohandamise määra 2018. kalendriaastaks ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/866 (ELT L 286, 14.11.2018, lk 10).

5

---

LISA

Ülekantud assigneeringute tagasimaksmiseks kasutatavad summad

| (summa eurodes) |
| --- |
| Belgia | 6 075 149 |
| Bulgaaria | 9 748 728 |
| Tšehhi | 11 451 014 |
| Taani | 10 676 454 |
| Saksamaa | 59 995 488 |
| Eesti | 1 617 491 |
| Iirimaa | 13 635 006 |
| Kreeka | 16 617 301 |
| Hispaania | 58 201 547 |
| Prantsusmaa | 87 874 680 |
| Itaalia | 37 280 034 |
| Küpros | 359 176 |
| Läti | 2 689 706 |
| Leedu | 4 577 182 |
| Luksemburg | 418 572 |
| Ungari | 15 632 995 |
| Malta | 37 135 |
| Madalmaad | 8 369 372 |
| Austria | 7 194 905 |
| Poola | 26 846 892 |
| Portugal | 6 986 911 |
| Rumeenia | 18 270 128 |
| Sloveenia | 941 089 |
| Slovakkia | 5 973 155 |
| Soome | 6 115 927 |
| Rootsi | 8 301 611 |
| Ühendkuningriik | 40 938 999 |

(summa eurodes)

Belgia

6 075 149

Bulgaaria

9 748 728

Tšehhi

11 451 014

Taani

10 676 454

Saksamaa

59 995 488

Eesti

1 617 491

Iirimaa

13 635 006

Kreeka

16 617 301

Hispaania

58 201 547

Prantsusmaa

87 874 680

Itaalia

37 280 034

Küpros

359 176

Läti

2 689 706

Leedu

4 577 182

Luksemburg

418 572

Ungari

15 632 995

Malta

37 135

Madalmaad

8 369 372

Austria

7 194 905

Poola

26 846 892

Portugal

6 986 911

Rumeenia

18 270 128

Sloveenia

941 089

Slovakkia

5 973 155

Soome

6 115 927

Rootsi

8 301 611

Ühendkuningriik

40 938 999

---

OTSUSED

| 27.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/5

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1954,

18. november 2019,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses vahendusmenetluse korra, vahekohtumenetluse korra ja vahekohtunike tegevusjuhendi vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vaheline vahepealne majanduspartnerlusleping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastati liidu nimel nõukogu otsusega 2009/152/EÜ (2). Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vaheline vahepealne majanduspartnerlusleping (1) (edaspidi „leping“) allkirjastati liidu nimel nõukogu otsusega 2009/152/EÜ (2). Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014.

| (2) | Lepingu artikli 80 lõike 1 kohaselt võtab majanduspartnerluslepingu komitee vastu vaidluste lahendamise menetlemise korra ja tegevusjuhendi. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 80 lõike 1 kohaselt võtab majanduspartnerluslepingu komitee vastu vaidluste lahendamise menetlemise korra ja tegevusjuhendi.

| (3) | Lepingu artikli 88 kohaselt võib majanduspartnerluslepingu komitee muuta VI jaotist ja selle lisasid. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 88 kohaselt võib majanduspartnerluslepingu komitee muuta VI jaotist ja selle lisasid.

| (4) | Majanduspartnerluslepingu komitee võtab oma järgmisel aastakoosolekul vastu otsuse, millega määratakse kindlaks vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ning vahekohtunike tegevusjuhend. |
| --- | --- |

(4)

Majanduspartnerluslepingu komitee võtab oma järgmisel aastakoosolekul vastu otsuse, millega määratakse kindlaks vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ning vahekohtunike tegevusjuhend.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidule siduv. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel majanduspartnerluslepingu komitees võetav seisukoht, sest kavandatav otsus on liidule siduv.

| (6) | Liidu võetav seisukoht majanduspartnerluslepingu komitees peaks seetõttu põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(6)

Liidu võetav seisukoht majanduspartnerluslepingu komitees peaks seetõttu põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees, põhineb käesolevale otsusele lisatud majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul, mis käsitleb vahendusmenetluse korda, vahekohtumenetluse korda ning vahekohtunike tegevusjuhendit.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. november 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LEPPÄ

---

(1)  
  ELT L 57, 28.2.2009, lk 2.

1

(2)  Nõukogu 20. novembri 2008. aasta otsus 2009/152/EÜ, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks vahepealse lepingu allakirjutamist ja ajutist kohaldamist (ELT L 57, 28.2.2009, lk 1).

2

---

EELNÕU

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr ... /2019,

...,

millega võetakse vastu vahendusmenetluse kord, vahekohtumenetluse kord ja vahekohtunike tegevusjuhend

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), millele kirjutati alla 22. jaanuaril 2009 Brüsselis ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014, eriti selle artikli 80 lõiget 1 ja artiklit 88,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingus ja käesolevas otsuses tähendab Kesk-Aafrika lepinguosaline Kameruni Vabariiki. |
| --- | --- |

(1)

Lepingus ja käesolevas otsuses tähendab Kesk-Aafrika lepinguosaline Kameruni Vabariiki.

| (2) | Lepingu artikli 80 lõikes 1 on sätestatud, et VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleeritakse menetluskorra ja vahekohtunike tegevusjuhendi alusel, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 80 lõikes 1 on sätestatud, et VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) 3. peatüki („Vaidluste lahendamise menetlused“) kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleeritakse menetluskorra ja vahekohtunike tegevusjuhendi alusel, mille võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee.

| (3) | Lepingu artiklis 88 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib muuta lepingu VI jaotist („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artiklis 88 on sätestatud, et majanduspartnerluslepingu komitee võib muuta lepingu VI jaotist („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja selle lisasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva otsuse I lisas esitatud vahendusmenetluse kord võetakse vastu lepingu IV lisana.

2.   Käesoleva otsuse II lisas esitatud vahekohtumenetluse kord võetakse vastu lepingu V lisana.

3.   Käesoleva otsuse III lisas esitatud vahekohtunike tegevusjuhend võetakse vastu lepingu VI lisana.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud menetluskordade ja tegevusjuhendi vastuvõtmine ei piira lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitee vastu võetavate erireeglite kohaldamist.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

...,

Kameruni Vabariigi nimel

...

Euroopa Liidu nimel

...

---

I LISA

VAHENDUSMENETLUSE KORD

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eelkõige selle artiklit 69 („Vahendamine“).

2.   Käesoleva menetluskorra eesmärk on võimaldada lepinguosalistel lahendada nende vahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades terviklikku ja kiiret vahendusmenetlust.

3.   Käesoleva menetluskorra tähenduses on vahendamine iga menetlus, – olenemata sellest, kuidas seda nimetatakse –, milles lepinguosalised paluvad vahendajal aidata lahendada nendevaheline vaidlus poolte kokkuleppel.

Artikkel 2

Menetluse algatamine

1.   Lepinguosaline võib igal ajal kirjalikult taotleda lepinguosalistega seotud vahendusmenetluse algatamist. Taotlus peab olema piisavalt üksikasjalik, et sellest nähtuks selgelt kaebuse esitanud lepinguosalise nõue. Samuti tuleb taotluses:

| a) | märkida konkreetne meede; |
| --- | --- |

a)

märkida konkreetne meede;

| b) | kirjeldada väidetavat kahjulikku mõju, mida meede kaebuse esitanud lepinguosalise arvates praegu või tulevikus avaldab lepinguosalistevahelisele kaubandusele, ning |
| --- | --- |

b)

kirjeldada väidetavat kahjulikku mõju, mida meede kaebuse esitanud lepinguosalise arvates praegu või tulevikus avaldab lepinguosalistevahelisele kaubandusele, ning

| c) | selgitada, miks kaebuse esitanud lepinguosalise arvates on kõnealuse mõju meetme vahel põhjuslik seos. |
| --- | --- |

c)

selgitada, miks kaebuse esitanud lepinguosalise arvates on kõnealuse mõju meetme vahel põhjuslik seos.

2.   Vahendusmenetluse saab algatada vaid lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Kui lepinguosaline taotleb vahendamist lõikel 1 alusel, vaatab teine lepinguosaline taotluse läbi ja vastab sellele kirjalikult viie päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Vastasel juhul käsitatakse taotlust tagasilükatuna.

Artikkel 3

Vahendaja valimine

1.   Lepinguosalised valivad vahendaja vastastikusel kokkuleppel kohe vahendusmenetluse alguses ja hiljemalt 15 päeva jooksul pärast vahendusmenetluse algatamise taotlusele vastuse saamist.

2.   Vahendaja ei või olla kummagi lepinguosalise kodanik, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

3.   Vahendaja kinnitab kirjalikus avalduses oma sõltumatust ja erapooletust ning valmisolekut tagada vahendusmenetluse läbiviimine.

4.   Vahendaja peab vastama vahekohtunike tegevusjuhendis ettenähtud nõuetele, mida vajaduse korral kohandatakse.

Artikkel 4

Vahendusmenetluse toimumine

1.   Vahendaja aitab erapooletul ja läbipaistval viisil lepinguosalistel meetmes ja selle võimalikus kaubandusmõjus selgust saada ning jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

2.   Vahendaja võib valida asjaomases meetmes ja selle võimalikus kaubandusmõjus selguse saamiseks sobivaima viisi. Eelkõige võib vahendaja korraldada lepinguosaliste kohtumisi, konsulteerida lepinguosalistega ühiselt või eraldi, kasutada vastava ala ekspertide või sidusrühmade abi või nõu ning pakkuda lepinguosalistele igasugust täiendavat tuge, mida nad soovivad. Enne vastava ala ekspertidelt või sidusrühmadelt abi või nõu küsimist konsulteerib vahendaja lepinguosalistega. Kui vahendaja soovib kohtuda või vestelda ühe lepinguosalisega ja/või tema nõustajaga eraldi, teatab ta teisele lepinguosalisele sellest ette või võimalikult kiiresti pärast esimese lepinguosalisega toimunud ühepoolset kohtumist või suhtlust.

3.   Vahendaja võib anda nõu ja pakkuda lepinguosalistele arutamiseks välja lahenduse ning lepinguosalised võivad väljapakutud lahenduse heaks kiita või tagasi lükata või leppida kokku teistsuguses lahenduses. Vahendaja ei tohi anda nõu selle kohta, kas vaidlusalune meede on lepinguga kooskõlas, ega seda kommenteerida.

4.   Menetlus viiakse läbi selle lepinguosalise territooriumil, kellele taotlus esitati, või lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel muus asukohas või muul viisil.

5.   Lepinguosalised püüavad jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni 60 päeva jooksul alates vahendaja nimetamisest. Lõpliku kokkuleppe saavutamiseni võivad lepinguosalised kaaluda võimalikke ajutisi lahendusi, eriti kui meede seondub kergesti riknevate kaupadega.

6.   Lahendus võidakse vastu võtta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega. Mõlemat lepinguosalist rahuldavad lahendused tehakse üldsusele kättesaadavaks, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Üldsusele edastatud versioon ei või sisaldada teavet, mille üks lepinguosaline on konfidentsiaalseks tunnistanud.

7.   Lepinguosaliste taotlusel esitab vahendaja neile kirjalikult faktiaruande projekti, andes kokkuvõtliku ülevaate menetluses käsitletud meetmest ning kõnealuse menetluse lõpptulemusena saavutatud mõlemat lepinguosalist rahuldavatest lahendustest, sealhulgas võimalikest ajutistest lahendustest. Vahendaja annab lepinguosalistele aruande projekti kohta märkuste esitamiseks 15 päeva. Pärast nimetatud ajavahemiku jooksul lepinguosaliste poolt esitatud märkuste arvessevõtmist esitab vahendaja lepinguosalistele 15 päeva jooksul kirjalikult lõpliku faktiaruande. Faktiaruanne ei tohi sisaldada lepingu tõlgendamist.

Artikkel 5

Vahendusmenetluse lõpetamine

Menetlus lõpeb:

| a) | kuupäeval, mil leitakse mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus; |
| --- | --- |

a)

kuupäeval, mil leitakse mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus;

| b) | kuupäeval, mil vahendaja teeb pärast lepinguosalistega konsulteerimist kirjaliku avalduse selle kohta, et vahendamistegevuse jätkamine oleks kasutu; |
| --- | --- |

b)

kuupäeval, mil vahendaja teeb pärast lepinguosalistega konsulteerimist kirjaliku avalduse selle kohta, et vahendamistegevuse jätkamine oleks kasutu;

| c) | kuupäeval, mil üks lepinguosaline teeb kirjaliku avalduse pärast seda, kui vahendusmenetluses on püütud leida mõlemat lepinguosalist rahuldavaid lahendusi ning kaalutud vahendaja nõuandeid ja väljapakutud lahendusi. Sellist avaldust ei või esitada enne käesoleva menetluskorra artikli 4 lõikes 5 kindlaks määratud tähtaja möödumist, või |
| --- | --- |

c)

kuupäeval, mil üks lepinguosaline teeb kirjaliku avalduse pärast seda, kui vahendusmenetluses on püütud leida mõlemat lepinguosalist rahuldavaid lahendusi ning kaalutud vahendaja nõuandeid ja väljapakutud lahendusi. Sellist avaldust ei või esitada enne käesoleva menetluskorra artikli 4 lõikes 5 kindlaks määratud tähtaja möödumist, või

| d) | kuupäeval, mil lepinguosalised on jõudnud mis tahes menetlusetapis kokkuleppele. |
| --- | --- |

d)

kuupäeval, mil lepinguosalised on jõudnud mis tahes menetlusetapis kokkuleppele.

Artikkel 6

Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamine

1.   Kui on kokku lepitud mõlemat lepinguosalist rahuldavas lahenduses, võtab kumbki lepinguosaline vajalikud meetmed selle rakendamiseks ettenähtud tähtaja jooksul.

2.   Lepinguosaline, kes lahendust rakendab, teavitab teist lepinguosalist ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikult igast mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamiseks võetud meetmest.

Artikkel 7

Konfidentsiaalsus ja seos vaidluste lahendamise menetlusega

1.   Kogu vahendusmenetlusega seotud teave peab jääma konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui selle avaldamine on seadusega ette nähtud või kui see on osutunud vajalikuks vahendamise tulemusel saavutatud lepinguosaliste vahelise kokkuleppe rakendamiseks või täitmiseks.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti ja ilma et see piiraks käesoleva menetluskorra artikli 4 lõike 6 kohaldamist, on kõik menetlusetapid, sealhulgas kõik nõuanded ja väljapakutud lahendused, konfidentsiaalsed. Sellest olenemata võib lepinguosaline teavitada üldsust vahendusmenetluse toimumisest. Konfidentsiaalsuskohustus ei laiene faktiteabele, mis on juba üldkasutatav.

3.   Vahendusmenetlus ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepingu või muude asjasse puutuvate lepingute vaidluste lahendamist käsitlevatest sätetest.

4.   Lepinguosalised ei pea enne vahendusmenetluse algatamist konsultatsioone pidama. Sellegipoolest peaks lepinguosaline enne vahendusmenetluse algatamist järgima muid lepinguga ette nähtud asjakohaseid koostöö- või konsulteerimissätteid.

5.   Lepinguosaline ei võta muudes lepingu või muu asjassepuutuva lepingu kohastes vaidluste lahendamise menetlustes aluseks ega kasuta tõenditena, samuti ei võta vahekohus arvesse järgmist:

| a) | teise lepinguosalise poolt vahendusmenetluse käigus võetud seisukohti või käesoleva menetluskorra artikli 4 lõigete 1 ja 2 alusel saadud teavet; |
| --- | --- |

a)

teise lepinguosalise poolt vahendusmenetluse käigus võetud seisukohti või käesoleva menetluskorra artikli 4 lõigete 1 ja 2 alusel saadud teavet;

| b) | asjaolu, et teine lepinguosaline on väljendanud valmisolekut olla nõus vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega, ega |
| --- | --- |

b)

asjaolu, et teine lepinguosaline on väljendanud valmisolekut olla nõus vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega, ega

| c) | vahendaja antud nõu ega tema tehtud ettepanekuid. |
| --- | --- |

c)

vahendaja antud nõu ega tema tehtud ettepanekuid.

6.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei või vahendaja olla vahekohtu liige lepingust või Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingust tulenevas vaidluste lahendamise menetluses, milles käsitletakse sama küsimust kui see, mida ta lahendas vahendajana.

Artikkel 8

Vahekohtumenetluse korra kohaldamine

Vahekohtumenetluse korra artiklit 3 („Teavitamine“), ilma et see piiraks käesoleva vahekohtumenetluse korra artikli 4 lõike 2 kohaldamist, artiklit 15 („Kulud“), artiklit 16 („Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel“) ja artiklit 17 („Tähtaegade arvutamine“) kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 9

Läbivaatamine

Viis aasta möödumisel käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast konsulteerivad lepinguosalised omavahel vahendusmehhanismi muutmise vajaduse üle, võttes arvesse saadud kogemusi ja vastava mehhanismi arengut WTOs.

---

II LISA

VAHEKOHTUMENETLUSE KORD

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas menetluskorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „nõunik“ – füüsiline isik, kelle lepinguosaline on palganud enda nõustamiseks või abistamiseks vahekohtumenetlusega seoses; |
| --- | --- |

—

„nõunik“ – füüsiline isik, kelle lepinguosaline on palganud enda nõustamiseks või abistamiseks vahekohtumenetlusega seoses;

| — | „vahekohus“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohus; |
| --- | --- |

—

„vahekohus“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohus;

| — | „vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige; |
| --- | --- |

—

„vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige;

| — | „assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teeb uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
| --- | --- |

—

„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teeb uurimisi või abistab vahekohtunikku;

| — | „päev“ – kalendripäev, kui ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

—

„päev“ – kalendripäev, kui ei ole sätestatud teisiti;

| — | „lepinguosalise esindaja” – töötaja või füüsiline isik, kelle on määranud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või muu avalik-õiguslik üksus, kes esindab lepinguosalist lepinguga seotud vaidluses; |
| --- | --- |

—

„lepinguosalise esindaja” – töötaja või füüsiline isik, kelle on määranud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või muu avalik-õiguslik üksus, kes esindab lepinguosalist lepinguga seotud vaidluses;

| — | „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes on väidetavalt rikkunud lepingu artiklis 67 osutatud sätteid; |
| --- | --- |

—

„lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati“ – lepinguosaline, kes on väidetavalt rikkunud lepingu artiklis 67 osutatud sätteid;

| — | „kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 70 alusel. |
| --- | --- |

—

„kaebuse esitanud lepinguosaline“ – lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 70 alusel.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesoleva menetluskorra sätted täiendavad ja täpsustavad ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika lepinguosalise vahelist vahepealset majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping“), eelkõige selle artiklit 70 ja järgmisi artikleid, mis käsitlevad vahekohtumenetlust.

2.   Käesoleva menetluskorra eesmärk on võimaldada lepinguosalistel lahendada omavahel tekkida võivad vaidlused mõlemat lepinguosalist rahuldaval viisil, kasutades vahekohtumehhanismi.

Artikkel 3

Teavitamine

1.   Käesolevas menetluskorras on teavitamine iga vahekohtumenetlusega seotud taotlus, seisukoht, kirjalik esildis või muu dokument,

| a) | mille on koostanud vahekohus ja mis saadetakse samal ajal mõlemale lepinguosalisele; |
| --- | --- |

a)

mille on koostanud vahekohus ja mis saadetakse samal ajal mõlemale lepinguosalisele;

| b) | mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud vahekohtule ja mis saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele, ning |
| --- | --- |

b)

mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud vahekohtule ja mis saadetakse samal ajal koopiana teisele lepinguosalisele, ning

| c) | mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele ja mis saadetakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule. |
| --- | --- |

c)

mille on koostanud lepinguosaline, mis on adresseeritud teisele lepinguosalisele ja mis saadetakse vajaduse korral samal ajal koopiana vahekohtule.

2.   Iga teatis edastatakse e-posti või vajaduse korral mõne muu sidevahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisti, loetakse selline teatis kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.

3.   Kõik teatised saadetakse Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile ja lepingu rakendamise eest vastutavale Kameruni ministeeriumile.

4.   Kõigi teatistes esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue teatise, milles on muudatused selgelt välja toodud.

5.   Kui teatise kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Kesk-Aafrika lepinguosalises või Euroopa Liidus ettenähtud puhkepäevale, võib teatise kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Ühtki teatist ei loeta kättesaaduks puhkepäeval.

6.   Olenevalt vaidlusaluste küsimuste sisust edastatakse koopia kõikidest käesoleva menetluskorra alusel majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele asjaomastele institutsioonilistele organitele.

Artikkel 4

Vahekohtunike nimetamine

1.   Kui lepingu artikli 71 alusel valitakse vahekohtunik loosi teel, teatab majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja lepinguosalistele viivitamata loosi võtmise kuupäeva, kellaaja ja koha.

2.   Lepinguosalised on loosimisel kohal.

3.   Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja teatab igale valitud isikule kirjalikult tema vahekohtunikuks nimetamisest. Iga selline isik kinnitab oma valimisolekust mõlemale lepinguosalisele viie päeva jooksul alates päevast, mil talle nimetamisest teatati.

4.   Kui lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirja ei ole koostatud või kui see ei sisalda lepingu artikli 71 lõike 2 kohase taotluse esitamise ajal piisavalt nimesid, valib majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja vahekohtunikud loosi teel selliste ühe või mõlema lepinguosalise poolt ametlikult välja pakutud isikute hulgast, kes vastavad lepingu artikli 85 lõikes 2 kindlaks määratud tingimustele.

Artikkel 5

Lepinguosaliste ja vahekohtu koostöö

1.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas:

| a) | vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas WTO normidega; |
| --- | --- |

a)

vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on kooskõlas WTO normidega;

| b) | igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust; |
| --- | --- |

b)

igale vahekohtuniku assistendile makstav tasu, mille kogusumma ei ületa 50 % selle vahekohtuniku kogutasust;

| c) | menetluse ajakava. |
| --- | --- |

c)

menetluse ajakava.

Vahekohtunikud ja lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi kaudu.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist vahekohtu pädevuseks:

„
  vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid; otsustada, kas kõnealune meede on kooskõlas lepingu artikliga 67, ja teha artiklite 73, 83 ja 84 kohane otsus.
  “

3.   Lepinguosalised teatavad vahekohtule kokkulepitud pädevusest kolme päeva jooksul pärast pädevuses kokkuleppele jõudmist.

Artikkel 6

Kirjalikud esildised

Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva jooksul pärast esmase esildise esitamise kuupäeva.

Artikkel 7

Vahekohtute töö

1.   Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida oma eesistujale õiguse teha asjaomases valdkonnas haldus- ja menetlusotsuseid.

2.   Käesoleva menetluskorra artikli 9 kohaselt peavad vahekohtunikud ja kutsutud isikud istungil kohal viibima. Kui lepingus või käesolevas menetluskorras ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus teha oma toiminguid mis tahes viisil, sealhulgas telefoni, faksi või infotehnoloogia vahendite abil.

3.   Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel kõnealuste nõupidamiste ajal kohal viibida.

4.   Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei või delegeerida.

5.   Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole hõlmatud lepingu VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) sätetega, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist järgida menetlust, mis on nimetatud sätetega kooskõlas ning tagab lepinguosaliste võrdse kohtlemise.

6.   Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetlustähtaega, mis ei ole lepingu VI jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kehtestatud tähtaeg, või teha muid menetluslikke või halduslikke kohandusi, teatab ta lepinguosalistele kirjalikult muudatuste või kohanduste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib muudatused või kohandused vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist.

7.   Lepinguosalise taotlusel võib vahekohus muuta kõiki menetluses kohaldatavaid tähtaegu, tagades samal ajal lepinguosaliste võrdse kohtlemise.

8.   Lepinguosaliste ühisel taotlusel peatab vahekohus menetluse igal ajal ajavahemikuks, milles lepinguosalised on kokku leppinud, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikust kuud. Vahekohus uuendab menetluse igal ajal lepinguosaliste ühise kirjaliku taotluse alusel või kokkulepitud peatamise aja lõppedes ühe lepinguosalise kirjalikul taotlusel. Taotlusest teatatakse vahekohtu eesistujale ja asjakohasel juhul teisele lepinguosalisele. Kui vahekohtumenetlus on peatatud pikema aja jooksul kui 12 järjestikust kuud, lõpevad vahekohtu volitused ja vahekohtumenetlus lõpetatakse. Lepinguosalised võivad igal ajal kokku leppida vahekohtumenetluse lõpetamises. Lepinguosalised teatavad sellest kokkuleppest ühiselt vahekohtu eesistujale. Menetluse peatamise korral pikendatakse asjakohaseid tähtaegu selle ajavahemiku võrra, mille jooksul vahekohtumenetlus on peatatud.

9.   Vahekohtu töö lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi muudes lepingu VI jaotise („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) kohastes sama küsimust käsitlevates menetlustes.

Artikkel 8

Asendamine

1.   Kui vahekohtunikul ei ole võimalik menetluses osaleda, ta taandab end või ta tuleb asendada, valitakse talle asendaja kooskõlas artikliga 71.

2.   Kui lepinguosaline leiab, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest, mille tõttu vahekohtunik väidetavalt ei vasta tegevusjuhendi nõuetele.

3.   Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega 15 päeva jooksul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teate saamisest. Lepinguosalised teatavad vahekohtunikule tema väidetavast nõuetele mittevastavusest ja võivad paluda vahekohtunikul võtta meetmeid mittevastavuse kõrvaldamiseks. Samuti võivad nad omavahelisel kokkuleppel asjaomase vahekohtuniku ametist vabastada ja valida uue vahekohtuniku vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 2.

4.   Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku (välja arvatud selle eesistuja) asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et küsimus antakse lahendamiseks vahekohtu eesistujale, kelle otsus on lõplik.

Kui vahekohtu eesistuja teeb taotluse põhjal järelduse, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendi nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 3.

5.   Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja asendamise vajaduses kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline taotleda, et seda küsimust hakkab arutama isik, kes on kantud lepingu artikli 85 kohaselt koostatud nimekirja, kuhu on kantud isikud, kes on valitud vahekohtu eesistujana tegutsema. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja valib selle isiku loosi teel. Niimoodi valitud isik otsustab, kas eesistuja vastab tegevusjuhendi nõuetele või mitte. Tema otsus on lõplik.

Kui otsustatakse, et vahekohtu eesistuja ei vasta tegevusjuhendi nõuetele, valitakse uus eesistuja vastavalt lepingu artikli 71 lõikele 3.

Artikkel 9

Istungid

1.   Vastavalt artikli 5 lõikele 1 kindlaksmääratud ajakavale ja pärast lepinguosaliste ja teiste vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja lepinguosalistele istungi kuupäeva, kellaaja ja toimumiskoha. Menetluse logistika korralduse eest vastutav lepinguosaline teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks, kui artiklist 11 ei tulene teisiti.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Kesk-Aafrika, ja Yaoundés, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Euroopa Liit.

3.   Vahekohus võib pidada lisaistungi, kui lepinguosalised selles kokku lepivad.

4.   Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal viibima.

5.   Istungil võivad viibida järgmised isikud, olenemata sellest, kas menetlus on avalik või mitte:

| a) | lepinguosaliste esindajad; |
| --- | --- |

a)

lepinguosaliste esindajad;

| b) | lepinguosaliste nõustajad; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste nõustajad;

| c) | halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja istungite protokollijad; |
| --- | --- |

c)

halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja istungite protokollijad;

| d) | vahekohtunike assistendid; |
| --- | --- |

d)

vahekohtunike assistendid;

| e) | eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 81 kohaselt nii otsustab. |
| --- | --- |

e)

eksperdid, kui vahekohus lepingu artikli 81 kohaselt nii otsustab.

6.   Kumbki lepinguosaline esitab hiljemalt viis päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja teisele lepinguosalisele selliste füüsiliste isikute nimekirja, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes istungil osalevad.

7.   Vahekohus tagab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, võrdse kõneaja. Istung toimub järgmiselt:

| | väited






  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise väited; |
| --- | --- | --- |

väited

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

| b) | selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati; |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati;

| | vastuväited






  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise repliik; |
| --- | --- | --- |

vastuväited

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise repliik;

| b) | selle lepinguosalise repliik, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise repliik, kelle vastu kaebus esitati.

8.   Istungil võib vahekohus igal ajal mõlemale lepinguosalisele küsimusi esitada.

9.   Vahekohus peab tagama, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse lepinguosalistele mõistliku aja jooksul pärast istungit. Lepinguosalised võivad protokolli kohta märkusi esitada ning vahekohus võib neid märkusi arvesse võtta.

10.   Kumbki lepinguosaline võib kümne päeva jooksul pärast istungi toimumise kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta vahekohtunikele ja teisele lepinguosalisele täiendavaid kirjalikke esildisi.

Artikkel 10

Kirjalikud küsimused

1.   Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele esitatakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.

2.   Kumbki lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Mõlemad lepinguosalised saavad võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie päeva jooksul pärast vastuse kättesaamist.

Artikkel 11

Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus

1.   Mõlemad lepinguosalised ja vahekohus käsitavad teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalseks tunnistatud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosalise esildis vahekohtule sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta 15 päeva jooksul asjaomase teabe edastamisest ka esildise mittekonfidentsiaalse versiooni, mille võib avalikustada.

2.   Käesoleva menetluskorra kohaselt ei ole lepinguosalisel keelatud avaldada üldsusele oma seisukohti sellises ulatuses, et teise lepinguosalise esitatud teabele viidates ei avalda ta teise lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks tunnistatud teavet.

3.   Vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. Kui istung on kinnine, järgivad lepinguosalised vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse nõuet.

Artikkel 12

Ex parte kontaktid

1.   Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust ühe lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

2.   Vahekohtunik ei või arutada menetluseseme mis tahes aspekti lepinguosalis(t)ega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

Artikkel 13

Amicus curiae esildised

1.   Lepinguosaliste territooriumil asutatud valitsusvälistel isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae esildisi vastavalt lõigetele 2–5.

2.   Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke esildisi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, on otseselt seotud vahekohtus käsitletava küsimuse arutamisega ega ole koos lisadega mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge.

3.   Iga esildis peab sisaldama selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, muu hulgas selle isiku tegevuse laadi ja rahastamise allikaid, ning täpsustama tema huvid vahekohtumenetluses. Esildis koostatakse keeltes, mille lepinguosalised on valinud vastavalt käesoleva menetluskorra artikli 16 lõigetele 1 ja 2.

4.   Esildised esitatakse lepinguosalistele märkuste tegemiseks. Lepinguosalised võivad vahekohtule märkusi esitada kümne päeva jooksul alates esildise edastamisest.

5.   Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis on käesoleva menetluskorraga kooskõlas. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Vahekohus esitab kõik saadud esildised lepinguosalistele neilt märkuste saamiseks.

Artikkel 14

Kiireloomulised juhtumid

Artikli 73 lõikes 2 osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist käesolevas menetluskorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.

Artikkel 15

Kulud

1.   Kumbki lepinguosaline kannab vahekohtumenetluses osalemise kulud.

2.   Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vahekohtumenetluse logistika korraldamise, eelkõige istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti, ning kannab kõik istungi logistika korraldamisega seotud kulud. Samas tasuvad lepinguosalised ühiselt ja võrdselt muud vahekohtumenetlusega seotud halduskulud ning vahekohtunike ja nende assistentide töötasu ja kulud.

Artikkel 16

Menetluse keel ning kirjaliku ja suulise tõlke keel

1.   Lepingu artikli 71 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva menetluskorra artikli 5 lõikes 1 osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtumenetluse ühises töökeeles.

2.   Kui lepinguosalised ei jõua ühises töökeeles kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline oma kirjalike esildiste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde, välja arvatud juhul, kui esildised on koostatud ühes lepingu osaliste ühistest ametlikest keeltest. Esildiste tõlkimise lepinguosaliste valitud keeltesse korraldab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kui lepinguosalised on töökeeleks valinud ühe lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest. Kui üks lepinguosaline on valinud menetluse keeleks keele, mis on muu kui üks lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest, lasub ütluste tõlkimise kohustus täielikult sellel lepinguosalisel.

3.   Vahekohtu aruanded ja otsused koostatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. Kui lepinguosalised ei ole ühises töökeeles kokku leppinud, esitatakse vahearuanne, lõpparuanne ja vahekohtu otsused ühes lepinguosaliste ühistest ametlikest keeltest.

4.   Kõik kulud, mis on seotud vahekohtu otsuse tõlkimisega lepinguosaliste valitud keelde või keeltesse, kannavad lepinguosalised võrdselt.

5.   Käesoleva menetluskorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete täpsuse kohta võivad lepinguosalised märkusi esitada.

6.   Kumbki lepinguosaline kannab ise oma kirjalike esildiste tõlkimise kulud.

Artikkel 17

Tähtaegade arvutamine

Lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib muuta kõiki lepingu VI jaotises („Vaidluste vältimine ja lahendamine“) ja käesolevas menetluskorras kindlaks määratud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste kuulutamise tähtaegu, ning neid arvutatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 18

Muud menetlused

Käesolevas menetluskorras kindlaks määratud tähtaegu kohandatakse vastavalt konkreetsetele tähtaegadele, mis on ette nähtud vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks lepingu artiklite 74–78 kohastes menetlustes.

---

III LISA

VAHEKOHTUNIKE TEGEVUSJUHEND

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige; |
| --- | --- |

—

„vahekohtunik“ – lepingu artikli 71 alusel moodustatud vahekohtu liige;

| — | „assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku; |
| --- | --- |

—

„assistent“ – füüsiline isik, kes vahekohtuniku nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab vahekohtunikku;

| — | „kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 71 alusel; |
| --- | --- |

—

„kandidaat“ – isik, kelle nimi on lepingu artiklis 85 osutatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse lepingu artikli 71 alusel;

| — | „vahendaja“– füüsiline isik, kes viib läbi vahendusmenetlust vastavalt lepingu artiklile 69; |
| --- | --- |

—

„vahendaja“– füüsiline isik, kes viib läbi vahendusmenetlust vastavalt lepingu artiklile 69;

| — | „töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid. |
| --- | --- |

—

„töötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad füüsilised isikud, välja arvatud assistendid.

Artikkel 2

Aluspõhimõtted

1.   Vaidluste lahendamise korra terviklikkuse ja erapooletuse säilitamiseks peab iga kandidaat tutvunuma käesoleva tegevusjuhendiga. Kandidaat peab:

| a) | olema sõltumatu ja erapooletu; |
| --- | --- |

a)

olema sõltumatu ja erapooletu;

| b) | vältima otsest ja kaudset huvide konflikti; |
| --- | --- |

b)

vältima otsest ja kaudset huvide konflikti;

| c) | hoiduma kutse-eetikaga vastuolus olevast või sellisena või erapoolikuna näivast käitumisest; |
| --- | --- |

c)

hoiduma kutse-eetikaga vastuolus olevast või sellisena või erapoolikuna näivast käitumisest;

| d) | järgima rangeid käitumisnorme; |
| --- | --- |

d)

järgima rangeid käitumisnorme;

| e) | mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, üldsuse vastuseisust, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest. |
| --- | --- |

e)

mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, üldsuse vastuseisust, lojaalsusest lepinguosalisele või kriitikakartusest.

2.   Vahekohtunik ei tohi otse ega kaudselt võtta ühtegi kohustust ega võtta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või näida takistavat tema ülesannete nõuetekohast täitmist.

3.   Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. Vahekohtunik hoidub tegevusest, mis võib jätta mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis võiks teda mõjutada.

4.   Vahekohtunik ei lase olemasolevatel ega minevikus olnud rahalistel, ärilistel, kutsealastel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

5.   Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või jätta põhjendatult mulje kutse-eetika rikkumisest või erapoolikusest.

Artikkel 3

Avalikustamiskohustused

1.   Enne lepingu artikli 71 alusel vahekohtunikuks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või asjaolud, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või tõenäoliselt luua menetluses mulje kutse-eetika rikkumisest või erapoolikusest. Seetõttu teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja asjaolud, sealhulgas finantshuvid, ameti- või tööalased või perekondlikud huvid.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohane avalikustamiskohustus on püsiv kohustus, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja asjaolude avalikustamist, mis võivad tekkida mis tahes menetlusetapis.

3.   Kandidaat või vahekohtunik edastab majanduspartnerluslepingu komiteele käesoleva tegevusjuhendi tegelikku või võimalikku rikkumist puudutava teabe niipea, kui ta sellest teada saab, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet analüüsida.

Artikkel 4

Vahekohtunike ülesanded

1.   Pärast seda, kui vahekohtunikuks valitud kandidaat nõustub enda vahekohtunikuks nimetamisega, saab ta oma ülesandeid täita ning peab seda tegema põhjalikult, tulemuslikult, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse vältel.

2.   Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis on menetluses esitatud ja mis on otsuse tegemiseks vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet kellelegi teisele.

3.   Vahekohtunik võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema assistent ja töötajad on tutvunud käesoleva tegevusjuhendi artiklitega 2, 3 ja 6 ning järgivad neid.

Artikkel 5

Endiste vahekohtunike kohustused

Kõik endised vahekohtunikud peavad vältima sellist tegevust, mis võib jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

Artikkel 6

Konfidentsiaalsus

1.   Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalikusta ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet muuks otstarbeks kui menetluse huvides, ning ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

2.   Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle üldsusele kättesaadavaks tegemist vastavalt lepingu artikli 84 lõikele 2.

3.   Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega vahekohtu ühegi liikme seisukohtade kohta.

Artikkel 7

Kulud

Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lepinguosalistele lõpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistendi tööaja ja kulude kohta.

Artikkel 8

Vahendajad

Käesolev tegevusjuhend kehtib vahendajate suhtes mutatis mutandis.

---

| 27.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/20

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1955,

21. november 2019,

Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetava seisukoha kohta seoses põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe („tariifikvootide käsituslepe“) läbivaatamist käsitleva otsuse vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. detsembril 1994 sõlmis liit nõukogu otsusega 94/800/EÜ (1) Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu („WTO leping“) ning see jõustus 1. jaanuaril 1995. |
| --- | --- |

(1)

22. detsembril 1994 sõlmis liit nõukogu otsusega 94/800/EÜ (1) Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu („WTO leping“) ning see jõustus 1. jaanuaril 1995.

| (2) | Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on WTO ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 1 on WTO ministrite konverents volitatud tegema otsuseid kõigis mitmepoolsete kaubanduslepingutega hõlmatud küsimustes.

| (3) | Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 2 täidab ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal ministrite konverentsi ülesandeid WTO peanõukogu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt WTO lepingu IV artikli lõikele 2 täidab ministrite konverentsi istungite vahelisel ajal ministrite konverentsi ülesandeid WTO peanõukogu.

| (4) | Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teevad WTO organid oma otsused tavaliselt konsensuse alusel. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 1 teevad WTO organid oma otsused tavaliselt konsensuse alusel.

| (5) | Detsembris 2013 võeti WTO ministrite konverentsi üheksandal istungil vastu ministrite otsus põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) („tariifikvootide käsituslepe“), millega reguleeritakse põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamist. |
| --- | --- |

(5)

Detsembris 2013 võeti WTO ministrite konverentsi üheksandal istungil vastu ministrite otsus põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) („tariifikvootide käsituslepe“), millega reguleeritakse põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamist.

| (6) | Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile peab tariifikvootide käsitusleppe toimimise läbivaatamine algama hiljemalt neli aastat pärast leppe vastuvõtmist, arvestades seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamise eesmärk on jätkata tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamist. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile peab tariifikvootide käsitusleppe toimimise läbivaatamine algama hiljemalt neli aastat pärast leppe vastuvõtmist, arvestades seniseid kogemusi selle kohaldamisel. Läbivaatamise eesmärk on jätkata tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamist.

| (7) | Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile alustas põllumajanduskomitee 2018. aastal nimetatud käsitusleppe läbivaatamist. Läbivaatamise tulemused esitatakse WTO peanõukogu 2019. aasta detsembri kohtumisel põllumajanduskomitee aruandena (aruanne nr G/AG/29 „Tariifikoodide haldamise Bali otsuse toimimise läbivaatamine“, 31. oktoober 2019). |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt tariifikvootide käsitusleppe 13. punktile alustas põllumajanduskomitee 2018. aastal nimetatud käsitusleppe läbivaatamist. Läbivaatamise tulemused esitatakse WTO peanõukogu 2019. aasta detsembri kohtumisel põllumajanduskomitee aruandena (aruanne nr G/AG/29 „Tariifikoodide haldamise Bali otsuse toimimise läbivaatamine“, 31. oktoober 2019).

| (8) | Kuna WTO liikmete vahel ei ole tariifikvootide käsitusleppesse oluliste muudatuste tegemise osas üksmeelt, soovitatakse aruandes pikendada läbivaatamist kuni 2021. aasta lõpuni, et oleks võimalik kokkuleppele jõuda sisulistes muudatustes. Lisaks sisaldab aruanne soovitusi eesmärgiga suurendada tariifikvootide haldamise läbipaistvust. |
| --- | --- |

(8)

Kuna WTO liikmete vahel ei ole tariifikvootide käsitusleppesse oluliste muudatuste tegemise osas üksmeelt, soovitatakse aruandes pikendada läbivaatamist kuni 2021. aasta lõpuni, et oleks võimalik kokkuleppele jõuda sisulistes muudatustes. Lisaks sisaldab aruanne soovitusi eesmärgiga suurendada tariifikvootide haldamise läbipaistvust.

| (9) | 2019. aasta detsembris toimuval peanõukogu kohtumisel tuleks WTOd kutsuda üles kaaluma aruande nr G/AG/29 2. lisas esitatud soovituste vastuvõtmist otsuse kujul, mis käsitleb tariifikvootide süsteemi läbivaatamist. |
| --- | --- |

(9)

2019. aasta detsembris toimuval peanõukogu kohtumisel tuleks WTOd kutsuda üles kaaluma aruande nr G/AG/29 2. lisas esitatud soovituste vastuvõtmist otsuse kujul, mis käsitleb tariifikvootide süsteemi läbivaatamist.

| (10) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel WTO peanõukogus võetav seisukoht, kuna otsus, mis vastu võetakse, on liidu jaoks siduv. |
| --- | --- |

(10)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel WTO peanõukogus võetav seisukoht, kuna otsus, mis vastu võetakse, on liidu jaoks siduv.

| (11) | Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõike 1 kohaselt esindab liitu WTO peanõukogus komisjon, |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõike 1 kohaselt esindab liitu WTO peanõukogus komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus („WTO peanõukogu“) selle 2019. aasta detsembri istungil võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud WTO peanõukogu otsuse eelnõul, millega võetakse vastu põllumajanduskomitee poolt 31. oktoobri 2019. aasta aruande nr G/AG/29 2. lisas WTO peanõukogule esitatud soovitused.

Väiksemaid muudatusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad WTO peanõukogus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 21. november 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SKINNARI

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb nõukogu pädevusse kuuluvaid Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).

1

---

Põllumajanduskomitee

G/AG/29

31. oktoober 2019

TARIIFIKVOOTIDE HALDAMIST KÄSITLEVA BALI OTSUSE TOIMIMISE LÄBIVAATAMINE

ARUANNE PEANÕUKOGULE

1.1.

Ministrite konverentsi üheksandal istungil võtsid ministrid vastu otsuse põllumajanduslepingu artiklis 2 määratletud põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsitusleppe kohta (WT/MIN (13)/39) („Bali otsus“). Ministrid tegid komiteele ülesandeks vaadata läbi liikmetele Bali otsusega ettenähtud kohustuste täitmine ja seda jälgida, et läbivaatamise tulemusel jätkuks hiljemalt 2017. aastal alanud tariifikvootide kasutamise protsessi täiustamine, võttes arvesse seniseid kogemusi selle kohaldamisel (1). Läbivaatamist käsitlevad arutelud algasid komitee 2017. aasta oktoobri koosolekul (2). Veebruaris 2018 kokku tulnud komitee kiitis heaks dokumendi G/AG/W/171 kohase läbivaatamise protsessi ja ajakava (3). Kokkulepitud menetluse kohaselt toimub läbivaatamine komitee mitteametlikel avatud koosolekutel, mis toimuvad paralleelselt komitee korraliste koosolekutega (4).

1.2.

Liikmed arutasid läbivaatamist komitee neljal mitteametlikul koosolekul 2018. aasta 20. veebruaril, 11. juunil, 25. septembril ja 26. novembril. Mitteametlikul kohtumisel novembris toimus tariifikvootide haldamist ja alatäitmist käsitlev temaatiline arutelu, kuhu olid kaasatud ka asjaomase sektori esindajad. Aruteludele aitasid kaasa liikmete kirjalikud seisukohad. Samuti koostas sekretariaat vastuseks liikmete taotlustele ning kokkulepitud menetluse ja ajakava kohaselt taustdokumendi (5) tariifikvootide haldamise ja täitmise määrade kohta, et läbivaatamist lihtsustada. 1. lisas on loetelu kõigist kirjalikest dokumentidest, millega on siiani läbivaatamise jooksul tutvutud.

1.3.

Liikmed on läbivaatamise arutelude käigus välja sõelunud järgmised teemad: 1) Bali otsusest tulenevate oluliste kohustuste tõhus rakendamine ja järelevalve; 2) tariifikvootide läbipaistvusnõuded; 3) alakasutuse mehhanism. Allpool on esitatud kõigis kolmes teemavaldkonnas esile toodud tegurid, (6) mida käsitletakse muu hulgas novembris toimuvate temaatiliste arutelude käigus.

TÕHUS RAKENDAMINE JA JÄRELEVALVE

TÕHUS RAKENDAMINE JA JÄRELEVALVE

| i) | Kasutamata jäänud litsentside ümberjaotamine tariifikvoodi piires; |
| --- | --- |

i)

Kasutamata jäänud litsentside ümberjaotamine tariifikvoodi piires;

| ii) | ümberjaotamise kord, sh riigipõhiste eraldiste osas (7); |
| --- | --- |

ii)

ümberjaotamise kord, sh riigipõhiste eraldiste osas (7);

7

| iii) | tariifikvootide kasutamise parandamisega seotud kogemuste ja parimate tavade jagamine, sealhulgas tariifikvootide ümberjaotamine piirkondlike kaubanduslepingute raames. |
| --- | --- |

iii)

tariifikvootide kasutamise parandamisega seotud kogemuste ja parimate tavade jagamine, sealhulgas tariifikvootide ümberjaotamine piirkondlike kaubanduslepingute raames.

TARIIFIKVOOTIDE LÄBIPAISTVUSNÕUDED

TARIIFIKVOOTIDE LÄBIPAISTVUSNÕUDED

| i) | Õigeaegsed ja korrektselt täidetud tariifikvootide teated; |
| --- | --- |

i)

Õigeaegsed ja korrektselt täidetud tariifikvootide teated;

| ii) | kiire teavitamine muudatustest tariifikvootide haldamisel; |
| --- | --- |

ii)

kiire teavitamine muudatustest tariifikvootide haldamisel;

| iii) | kõigi tariifikvoodi alaste kohustusega liikmete ühtne aruandlus tariifikvootide kasutamise määrade kohta; |
| --- | --- |

iii)

kõigi tariifikvoodi alaste kohustusega liikmete ühtne aruandlus tariifikvootide kasutamise määrade kohta;

| iv) | ühtlustatud teavitamistavad (nt avamata tariifikvoodid või kavandamata tariifikvoodid tariifist tuleneva eeliseta); |
| --- | --- |

iv)

ühtlustatud teavitamistavad (nt avamata tariifikvoodid või kavandamata tariifikvoodid tariifist tuleneva eeliseta);

| v) | aruanne alatäitmise põhjuste kohta; |
| --- | --- |

v)

aruanne alatäitmise põhjuste kohta;

| vi) | riiklike kogemuste ja tariifikvootide haldamise parimate tavade jagamine; |
| --- | --- |

vi)

riiklike kogemuste ja tariifikvootide haldamise parimate tavade jagamine;

| vii) | eri- ja diferentseeritud kohtlemine (teavitamiskohustuste koormavuse suurenemine); |
| --- | --- |

vii)

eri- ja diferentseeritud kohtlemine (teavitamiskohustuste koormavuse suurenemine);

| viii) | seos teavitamiskohustusega impordi litsentsimise protseduuride valdkonnas; |
| --- | --- |

viii)

seos teavitamiskohustusega impordi litsentsimise protseduuride valdkonnas;

| ix) | sekretariaadi tehniline abi, mille eesmärk on parandada liikmete teavitamiskohustuse täitmist. |
| --- | --- |

ix)

sekretariaadi tehniline abi, mille eesmärk on parandada liikmete teavitamiskohustuse täitmist.

ALAKASUTUSE MEHHANISM

ALAKASUTUSE MEHHANISM

| i) | Liikmete erinevad kohustused (A lisa punkt 4); |
| --- | --- |

i)

Liikmete erinevad kohustused (A lisa punkt 4);

| ii) | eri- ja diferentseeritud kohtlemine; |
| --- | --- |

ii)

eri- ja diferentseeritud kohtlemine;

| iii) | võimalik ebaühtlane kohaldamine tulevikus; |
| --- | --- |

iii)

võimalik ebaühtlane kohaldamine tulevikus;

| iv) | B lisa ja A lisa punkti 4 vaheline seos; |
| --- | --- |

iv)

B lisa ja A lisa punkti 4 vaheline seos;

| v) | alakasutuse põhjuste uurimine; |
| --- | --- |

v)

alakasutuse põhjuste uurimine;

| vi) | tariifikvootide alakasutuse sihipärane kontrollimine teatavates konkreetsetes sektorites; |
| --- | --- |

vi)

tariifikvootide alakasutuse sihipärane kontrollimine teatavates konkreetsetes sektorites;

| vii) | alakasutuse mehhanismi praktiline kohaldatavus (põhjuste uurimine, sealhulgas võimalik keerukus, miks seda ei ole veel kasutatud, kogemuste jagamine, menetlusnõuete lihtsustamine); |
| --- | --- |

vii)

alakasutuse mehhanismi praktiline kohaldatavus (põhjuste uurimine, sealhulgas võimalik keerukus, miks seda ei ole veel kasutatud, kogemuste jagamine, menetlusnõuete lihtsustamine);

| viii) | alakasutatud tariifikvootide loetelu pidamine sekretariaadis. |
| --- | --- |

viii)

alakasutatud tariifikvootide loetelu pidamine sekretariaadis.

| 1.4. | Alakasutuse mehhanismi punkti 4 ja sellega seotud eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätte edasise toime kohta olid liikmete seisukohad erinevad. Mõned arenguriigist liikmed väitsid, et Bali otsuse eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätteid ei tohiks leevendada; mõned teised liikmed väitsid, et arenguriikide eri- ja diferentseeritud kohtlemine ei tohiks kaasa tuua erandite kohaldamist ning et abi saavad arenguriigid peaksid pigem võtma tariifikvootide haldamise kohustuse, lähtudes nende arengualasest staatusest. |
| --- | --- |

1.4.

Alakasutuse mehhanismi punkti 4 ja sellega seotud eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätte edasise toime kohta olid liikmete seisukohad erinevad. Mõned arenguriigist liikmed väitsid, et Bali otsuse eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätteid ei tohiks leevendada; mõned teised liikmed väitsid, et arenguriikide eri- ja diferentseeritud kohtlemine ei tohiks kaasa tuua erandite kohaldamist ning et abi saavad arenguriigid peaksid pigem võtma tariifikvootide haldamise kohustuse, lähtudes nende arengualasest staatusest.

| 1.5. | Mitmed liikmed leidsid, et läbivaatamine piirdub eesmärgiga parandada tariifikvootide haldamist, et eristada seda turulepääsu üle peetavatest läbirääkimistest. Teised viitasid võimalusele tõstatada tariifikvootide haldamisega seotud küsimused turulepääsu üle peetavatel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

1.5.

Mitmed liikmed leidsid, et läbivaatamine piirdub eesmärgiga parandada tariifikvootide haldamist, et eristada seda turulepääsu üle peetavatest läbirääkimistest. Teised viitasid võimalusele tõstatada tariifikvootide haldamisega seotud küsimused turulepääsu üle peetavatel läbirääkimistel.

Vastavalt Bali otsuse (WT/MIN (13)/39) 13.–15. lõigule nõustub komitee oma 31. oktoobri 2019. aasta kohtumisel järgmiste soovitustega, mis on esitatud käesoleva aruande 2. lisas, et peanõukogu saaks neid arutada.

---

(1)  WT/MIN(13)/39 13. lõik. Seni ei ole teada antud alakasutuse meetme kasutamise kogemustest.

1

(2)  Vt G/AG/R/86 punkt 2.2.1.

2

(3)  Vt G/AG/R/87 punkt 2.5.1.

3

(4)  2019. aasta juunis toimunud koosolekul nõustus komitee pikendama läbivaatamise lõpparuande koostamise ajakava komitee koosolekuni oktoobris 2019.

4

(5)  G/AG/W/183.

5

(6)  Oma soovitustes ei ole liikmed neis elementides ega nende käsitlemise viisides üksmeelel.

6

(7)  Bali otsuse 9. lõigus osutatakse ümberjaotamise korrale. Lisaks viidatakse Bali otsuse A lisa 3. ja 5. joonealuses märkuses nende liikmete õigustele, kellele on tehtud riigipõhised eraldised konkreetselt alatäitmise mehhanismi kontekstis.

7

---

1. LISA

| Dokumentide loetelu |
| --- |
| G/AG/W/169
  10. oktoober 2017 | Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsusega kehtestatud liikmete kohustuste jälgimine ja läbivaatamine.
  Sekretariaadi märkus |
| G/AG/W/171
  9. veebruar 2018 | Tariifikoodide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise kavandatud läbivaatamine
  Sekretariaadi märkus |
| G/AG/W/175
  18. mai 2018
  ning
  G/AG/W/175/Add.1
  7. mai 2019 | — | Euroopa Liidu esildis põllumajanduskomiteele tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise läbivaatamise kohta (1). |

Dokumentide loetelu

G/AG/W/169

10. oktoober 2017

Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsusega kehtestatud liikmete kohustuste jälgimine ja läbivaatamine.

Sekretariaadi märkus

G/AG/W/171

9. veebruar 2018

Tariifikoodide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise kavandatud läbivaatamine

Sekretariaadi märkus

G/AG/W/175

18. mai 2018

ning

G/AG/W/175/Add.1

7. mai 2019

—

Euroopa Liidu esildis põllumajanduskomiteele tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse toimimise läbivaatamise kohta (1).

Euroopa Liidu teatised

G/AG/W/179

6. juuni 2018

| — | Balil toimunud ministrite konverentsil vastu võetud „[...] põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsituslepet“ käsitleva otsuse toimimise läbivaatamine (2). |
| --- | --- |

—

Balil toimunud ministrite konverentsil vastu võetud „[...] põllumajandussaaduste tariifikvootide haldamise käsituslepet“ käsitleva otsuse toimimise läbivaatamine (2).

Cairnsi rühma esildis

G/AG/W/183

31. juuli 2018

Tariifkvoodi haldamise meetodid ja kasutamise määrad 2007–2016.

Sekretariaadi koostatud taustdokument

G/AG/W/186

19. september 2018

Tariifikvootide haldamist käsitleva Bali otsuse läbivaatamine.

Austraalia esildis

G/AG/W/197

24. mai 2019

Tariifikvootide haldamise Bali otsuse alakasutuse mehhanism

Esildis Cairnsi rühma nimel

---

(1)  Dokument G/AG/W/171, 9. veebruar 2018.

(2)  WT/MIN (13)/39 AND WT/L/914 11. detsember 2013.

---

2. LISA

1.

Bali otsuse punktis 14 ja 2. joonealuses märkuses sätestatud ajakava otsuse tegemiseks A lisa punkti 4 kohta pikendatakse kuni 2021. aasta lõpuni või ministrite 13. konverentsini, olenevalt sellest, kumb on varasem. [Kui ei ministrite konverents ega peanõukogu ei otsusta enne 2021. aasta lõppu pikendada Bali otsuse A lisa punkti 4 kohaldamist selle praegusel kujul või muudetud kujul, ei kohaldata suurema kindluse tagamiseks (kui nimetatud otsuse punktist 15 ei tulene teisiti) A lisa punkti 4 enam alates 1. jaanuarist 2022 [B lisas loetletud liikmete suhtes, samuti ühegi liikme suhtes, kes on enne 2021. aasta lõppu esitanud taotluse B lisasse kandmiseks.

2.

| a) | Sekretariaat koostab nimekirja liikmete tariifikvootidest teavitamise tavadest, sealhulgas juhtudel, kui kavandatud tariifikvoote ei avatud. |
| --- | --- |

a)

Sekretariaat koostab nimekirja liikmete tariifikvootidest teavitamise tavadest, sealhulgas juhtudel, kui kavandatud tariifikvoote ei avatud.

| b) | Komitee algatab arutelu liikmete tariifikvootidest, sealhulgas tariifikvootide kasutamisest teavitamise tavade ühtlustamise üle. |
| --- | --- |

b)

Komitee algatab arutelu liikmete tariifikvootidest, sealhulgas tariifikvootide kasutamisest teavitamise tavade ühtlustamise üle.

| c) | Komitee julgustab liikmeid lisama turulepääsu (tabel MA:2) teatistele selgituse juhtudel, kui kavandatud tariifikvoote ei avata. |
| --- | --- |

c)

Komitee julgustab liikmeid lisama turulepääsu (tabel MA:2) teatistele selgituse juhtudel, kui kavandatud tariifikvoote ei avata.

| d) | Sekretariaat ajakohastab korrapäraselt teavet tariifikvootide haldamise ja nende kasutamise määrade kohta vastavalt dokumendile G/AG/W/183, (1) samuti teavet liikmete kohta, kes on teatanud kasutusmääradest, ning komitee poolt kasutusmääradega seoses tõstatatud probleemide kohta. |
| --- | --- |

d)

Sekretariaat ajakohastab korrapäraselt teavet tariifikvootide haldamise ja nende kasutamise määrade kohta vastavalt dokumendile G/AG/W/183, (1) samuti teavet liikmete kohta, kes on teatanud kasutusmääradest, ning komitee poolt kasutusmääradega seoses tõstatatud probleemide kohta.

3.

Komitee on nõus Bali otsuse toimimist korrapäraselt läbi vaatama iga kolme aasta järel pärast käesoleva läbivaatamise lõppu. Need korrapärased läbivaatamised hõlmavad muu hulgas esildiste põhjal läbi viidud alakasutuse mehhanismi kasutamise uurimist.

---

(1)  Sekretariaadi koostatud taustadokument võib täpsemalt hõlmata selliste tariifikvootide loetelu, mille puhul ei ole esitatud tabeli MA:2 teatist või mille tariifikvootide kasutamise määr on alla 65 %.

1

---

| 27.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/26

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1956,

26. november 2019,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL (2) artiklile 12 eeldatakse, et elektriseadmed, mis vastavad harmoneeritud standarditele või nende osadele, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on vastavuses kõnealuse direktiivi artiklis 3 ja selle I lisas sätestatud ohutuseesmärkidega, mida nimetatud harmoneeritud standardid või nende osad käsitlevad. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/35/EL (2) artiklile 12 eeldatakse, et elektriseadmed, mis vastavad harmoneeritud standarditele või nende osadele, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on vastavuses kõnealuse direktiivi artiklis 3 ja selle I lisas sätestatud ohutuseesmärkidega, mida nimetatud harmoneeritud standardid või nende osad käsitlevad.

| (2) | Komisjon esitas 8. novembri 2012. aasta kirjas M/511 Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) taotluse harmoneeritud standardite pealkirjade esimese täieliku loetelu koostamiseks ning teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite väljatöötamiseks, läbivaatamiseks ja täiendamiseks, et toetada direktiivi 2014/35/EL. Direktiivi 2014/35/EL artiklis 3 osutatud ja kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud ohutuseesmärgid ei ole pärast taotluse esitamist CEN-ile, CENELEC-ile ja ETSI-le muutunud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon esitas 8. novembri 2012. aasta kirjas M/511 Euroopa Standardikomiteele (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituudile (ETSI) taotluse harmoneeritud standardite pealkirjade esimese täieliku loetelu koostamiseks ning teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite väljatöötamiseks, läbivaatamiseks ja täiendamiseks, et toetada direktiivi 2014/35/EL. Direktiivi 2014/35/EL artiklis 3 osutatud ja kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud ohutuseesmärgid ei ole pärast taotluse esitamist CEN-ile, CENELEC-ile ja ETSI-le muutunud.

| (3) | Taotluse nr M/511 alusel koostasid CEN ja CENELEC järgmised harmoneeritud standardid ja nende muudatused: EN 60204-1:2018 (masinate elektriseadmed); EN 60335-1:2012/A13:2017, EN 60335-2-4:2010/A11:2018, EN 60335-2-15:2016, EN 60335-2-16:2003/A11:2018, EN 60335-2-28:2003/A11:2018, EN 60335-2-29:2004/A11:2018, EN 60335-2-55:2003/A11:2018, EN 60335-2-59:2003/A11:2018, EN 60335-2-74:2003/A11:2018, EN 60335-2-85:2003/A11:2018, EN 60335-2-109:2010/A1:2018 ja EN 60335-2-109:2010/A2:2018 (majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed); EN 60715:2017, EN 60947-2:2017, EN 60947-5-1:2017 ja EN 60947-5-5:1997/A2:2017 (madalpingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid); EN 60898-1:2019, EN 61008-1:2012/A12:2017, EN 62606:2013/A1:2017 ja EN 63024:2018 (majapidamis- ja muudes taolistes paigaldistes kasutatavad kaitselülitid ja muud taolised seadmed); EN IEC 61010-2-201:2018 (mõõte-, juhtimis- ja laboratooriumiseadmed); EN IEC 61058-1:2018 (seadmelülitid); EN 61643-11:2012/A11:2018 (madalpingelised liigpingekaitsevahendid); EN 62560:2012/A11:2019 (lambid ja nende lisaseadmed). |
| --- | --- |

(3)

Taotluse nr M/511 alusel koostasid CEN ja CENELEC järgmised harmoneeritud standardid ja nende muudatused: EN 60204-1:2018 (masinate elektriseadmed); EN 60335-1:2012/A13:2017, EN 60335-2-4:2010/A11:2018, EN 60335-2-15:2016, EN 60335-2-16:2003/A11:2018, EN 60335-2-28:2003/A11:2018, EN 60335-2-29:2004/A11:2018, EN 60335-2-55:2003/A11:2018, EN 60335-2-59:2003/A11:2018, EN 60335-2-74:2003/A11:2018, EN 60335-2-85:2003/A11:2018, EN 60335-2-109:2010/A1:2018 ja EN 60335-2-109:2010/A2:2018 (majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed); EN 60715:2017, EN 60947-2:2017, EN 60947-5-1:2017 ja EN 60947-5-5:1997/A2:2017 (madalpingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid); EN 60898-1:2019, EN 61008-1:2012/A12:2017, EN 62606:2013/A1:2017 ja EN 63024:2018 (majapidamis- ja muudes taolistes paigaldistes kasutatavad kaitselülitid ja muud taolised seadmed); EN IEC 61010-2-201:2018 (mõõte-, juhtimis- ja laboratooriumiseadmed); EN IEC 61058-1:2018 (seadmelülitid); EN 61643-11:2012/A11:2018 (madalpingelised liigpingekaitsevahendid); EN 62560:2012/A11:2019 (lambid ja nende lisaseadmed).

| (4) | Komisjon on koos CENi ja CENELECiga hinnanud, kas CENi ja CENELECi koostatud standardid ja nende muudatused vastavad taotlusele M/511. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on koos CENi ja CENELECiga hinnanud, kas CENi ja CENELECi koostatud standardid ja nende muudatused vastavad taotlusele M/511.

| (5) | Need standardid ja muudatused vastavad direktiivis 2014/35/EL sätestatud ohutuseesmärkidele. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(5)

Need standardid ja muudatused vastavad direktiivis 2014/35/EL sätestatud ohutuseesmärkidele. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas.

| (6) | Mitmete CENi ja CENELECi koostatud harmoneeritud standarditega asendatakse järgmised harmoneeritud standardid, sealhulgas nende muudatused, mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (3): EN 50557:2011 asendatakse standardiga EN 63024:2018; EN 60204-1:2006 asendatakse standardiga EN 60204-1:2018; EN 60335-2-15:2002 asendatakse standardiga EN 60335-2-15:2016; EN 60715:2001 asendatakse standardiga EN 60715:2017; EN 60898-1:2003 asendatakse standardiga EN 60898-1:2019; EN 60947-2:2006 asendatakse standardiga EN 60947-2:2017; EN 60947-5-1:2004 asendatakse standardiga EN 60947-5-1:2017; EN 61010-2-201:2013 asendatakse standardiga EN IEC 61010-2-201:2018; ja EN 61058-1:2002 asendatakse standardiga EN IEC 61058-1:2018. |
| --- | --- |

(6)

Mitmete CENi ja CENELECi koostatud harmoneeritud standarditega asendatakse järgmised harmoneeritud standardid, sealhulgas nende muudatused, mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (3): EN 50557:2011 asendatakse standardiga EN 63024:2018; EN 60204-1:2006 asendatakse standardiga EN 60204-1:2018; EN 60335-2-15:2002 asendatakse standardiga EN 60335-2-15:2016; EN 60715:2001 asendatakse standardiga EN 60715:2017; EN 60898-1:2003 asendatakse standardiga EN 60898-1:2019; EN 60947-2:2006 asendatakse standardiga EN 60947-2:2017; EN 60947-5-1:2004 asendatakse standardiga EN 60947-5-1:2017; EN 61010-2-201:2013 asendatakse standardiga EN IEC 61010-2-201:2018; ja EN 61058-1:2002 asendatakse standardiga EN IEC 61058-1:2018.

| (7) | CENi ja CENELECi koostatud muudatustega muudetakse järgmisi harmoneeritud standardeid: EN 60335-1:2012, EN 60335-2-4:2010, EN 60335-2-16:2003, EN 60335-2-28:2003, EN 60335-2-29:2004, EN 60335-2-55:2003, EN 60335-2-59:2003, EN 60335-2-74:2003, EN 60335-2-85:2003, EN 60335-2-109:2010, EN 60947-5-5:1997, EN 61008-1:2012, EN 61643-11:2012 ja EN 62560:2012, EN 62606:2013, mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (4); samuti muudetakse standardit EN 60335-2-15:2016, mille viide on veel avaldamata. |
| --- | --- |

(7)

CENi ja CENELECi koostatud muudatustega muudetakse järgmisi harmoneeritud standardeid: EN 60335-1:2012, EN 60335-2-4:2010, EN 60335-2-16:2003, EN 60335-2-28:2003, EN 60335-2-29:2004, EN 60335-2-55:2003, EN 60335-2-59:2003, EN 60335-2-74:2003, EN 60335-2-85:2003, EN 60335-2-109:2010, EN 60947-5-5:1997, EN 61008-1:2012, EN 61643-11:2012 ja EN 62560:2012, EN 62606:2013, mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (4); samuti muudetakse standardit EN 60335-2-15:2016, mille viide on veel avaldamata.

| (8) | CEN ja CENELEC koostasid ka järgmised parandused: parandus EN 60529:1991/AC:2016-12, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 60529:1991, ja parandus EN 60529:1991/A2:2013/AC:2019-02, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 60529:1991/A2:2013 (ümbrised), mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (5); parandused EN 60598-2-22:2014/AC:2016-05 ja EN 60598-2-22:2014/AC:2016-09, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 60598-2-22:2014 (lambid ja nende lisaseadmed), mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (6); parandus EN 61008-1:2012/A1:2014/AC:2016-06, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 61008-1:2012/A1 (majapidamis- ja muudes taolistes paigaldistes kasutatavad kaitselülitid ja muud taolised seadmed), mille viide avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (7); parandus EN 61851-23:2014/AC:2016-06, millega muudetakse harmoneeritud standardit EN 61851-23:2014 (elektrisõidukite elektrisüsteemid), mille viide avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (8). Kuna nende parandusega tehakse tehnilisi muudatusi ning et tagada harmoneeritud standardi nõuetekohane ja järjepidev kohaldamine, on asjakohane avaldada harmoneeritud standardite viited koos paranduste viidetega Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(8)

CEN ja CENELEC koostasid ka järgmised parandused: parandus EN 60529:1991/AC:2016-12, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 60529:1991, ja parandus EN 60529:1991/A2:2013/AC:2019-02, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 60529:1991/A2:2013 (ümbrised), mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (5); parandused EN 60598-2-22:2014/AC:2016-05 ja EN 60598-2-22:2014/AC:2016-09, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 60598-2-22:2014 (lambid ja nende lisaseadmed), mille viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (6); parandus EN 61008-1:2012/A1:2014/AC:2016-06, millega parandatakse harmoneeritud standardit EN 61008-1:2012/A1 (majapidamis- ja muudes taolistes paigaldistes kasutatavad kaitselülitid ja muud taolised seadmed), mille viide avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (7); parandus EN 61851-23:2014/AC:2016-06, millega muudetakse harmoneeritud standardit EN 61851-23:2014 (elektrisõidukite elektrisüsteemid), mille viide avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (8). Kuna nende parandusega tehakse tehnilisi muudatusi ning et tagada harmoneeritud standardi nõuetekohane ja järjepidev kohaldamine, on asjakohane avaldada harmoneeritud standardite viited koos paranduste viidetega Euroopa Liidu Teatajas.

| (9) | Seepärast on asjakohane kustutada Euroopa Liidu Teatajast viited standarditele, mis asendatakse ja mida muudetakse või parandatakse. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega asendatud, muudetud ja parandatud harmoneeritud standardite rakendamiseks, on vaja asendatud, muudetud ja parandatud harmoneeritud standardite viidete kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on asjakohane kustutada Euroopa Liidu Teatajast viited standarditele, mis asendatakse ja mida muudetakse või parandatakse. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega asendatud, muudetud ja parandatud harmoneeritud standardite rakendamiseks, on vaja asendatud, muudetud ja parandatud harmoneeritud standardite viidete kustutamine edasi lükata.

| (10) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, sealhulgas ohutuseesmärkidele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(10)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, sealhulgas ohutuseesmärkidele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse I lisas, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Direktiivi 2014/35/EL toetuseks koostatud teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse II lisas, kustutatakse Euroopa Liidu Teatajast alates nimetatud lisas märgitud kuupäevadest.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 26. november 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/35/EL teatavates pingevahemikes kasutatavate elektriseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 96, 29.3.2014, lk 357).

2

(3)  
  ELT C 326, 14.9.2018, lk 4.

3

(4)  
  ELT C 326, 14.9.2018, lk 4.

4

(5)  
  ELT C 326, 14.9.2018, lk 4.

5

(6)  
  ELT C 326, 14.9.2018, lk 4.

6

(7)  
  ELT C 326, 14.9.2018, lk 4.

7

(8)  
  ELT C 326, 14.9.2018, lk 4.

8

---

I LISA

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| 1. | EN 60204-1:2018
  Masinate ohutus. Masinate elektriseadmed. Osa 1: Üldnõuded IEC 60204-1:2016 (muudetud) |
| 2. | EN 60335-1:2012
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 1: Üldnõuded IEC 60335-1:2010 (muudetud)
  EN 60335-1:2012/A11:2014
  EN 60335-1:2012/A13:2017 |
| 3. | EN 60335-2-4:2010
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-4: Erinõuded tsentrifuugidele IEC 60335-2-4:2008 (muudetud)
  EN 60335-2-4:2010/A1:2015
  EN 60335-2-4:2010/A11:2018 |
| 4. | EN 60335-2-15:2016
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-15: Erinõuded vedelike kuumutamise seadmetele IEC 60335-2-15:2012 (muudetud)
  EN 60335-2-15:2016/A11:2018 |
| 5. | EN 60335-2-16:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-16: Erinõuded toidujäätmete konteineritele IEC 60335-2-16:2002 (muudetud)
  EN 60335-2-16:2003/A1:2008
  EN 60335-2-16:2003/A2:2012
  EN 60335-2-16:2003/A11:2018 |
| 6. | EN 60335-2-28:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-28: Erinõuded õmblusmasinatele IEC 60335-2-28:2002 (muudetud) |
| | EN 60335-2-28:2003/A1:2008
  EN 60335-2-28:2003/A11:2018 |
| 7. | EN 60335-2-29:2004
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-29: Erinõuded akulaaduritele IEC 60335-2-29:2002 + A1:2004
  EN 60335-2-29:2004/A2:2010
  EN 60335-2-29:2004/A11:2018 |
| 8. | EN 60335-2-55:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-55: Erinõuded
  akvaariumides ja aiatiikides kasutatavatele elektriseadmetele IEC 60335-2-55:2002
  EN 60335-2-55:2003/A1:2008
  EN 60335-2-55:2003/A11:2018 |
| 9. | EN 60335-2-59:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-59: Erinõuded putukasurmajatele IEC 60335-2-59:2002 (muudetud)
  EN 60335-2-59:2003/A1:2006
  EN 60335-2-59:2003/A2:2009
  EN 60335-2-59:2003/A11:2018 |
| 10. | EN 60335-2-74:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-74: Erinõuded kaasaskantavatele sukelduskuumutitele IEC 60335-2-74:2002
  EN 60335-2-74:2003/A1:2006
  EN 60335-2-74:2003/A2:2009
  EN 60335-2-74:2003/A11:2018 |
| 11. | EN 60335-2-85:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-85: Erinõuded riideaurutitele IEC 60335-2-85:2002
  EN 60335-2-85:2003/A1:2008
  EN 60335-2-85:2003/A11:2018 |
| 12. | EN 60335-2-109:2010
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-109: Erinõuded ultraviolettkiiritus-veekäsitlusseadmetele IEC 60335-2-109:2010
  EN 60335-2-109:2010/A1:2018
  EN 60335-2-109:2010/A2:2018 |
| 13. | EN 60529:1991
  Ümbristega tagatavad kaitseastmed (IP-kood) IEC 60529:1989
  EN 60529:1991/AC:1993
  EN 60529:1991/AC:2016-12
  EN 60529:1991/A2 :2013/AC:2019-02
  EN 60529:1991/A1:2000
  EN 60529:1991/A2:2013 |
| 14. | EN 60598-2-22:2014
  Valgustid - Osa 2-22: Erinõuded. Valgustid hädavalgustuseks IEC 60598-2-22:2014
  EN 60598-2-22/AC:2015
  EN 60598-2-22:2014/AC:2016-05
  EN 60598-2-22:2014/AC:2016-09 |
| 15. | EN 60715:2017
  Madalpingeliste lülitus- ja juhtimisaparaatide mõõtmed. Lülitus- ja juhtimisaparaatide ja nende lisaseadiste standardne paigaldamine kandeliistudele IEC 60715:2017 |
| 16. | EN 60898-1:2019
  Elektrilised lisaseadmed. Liigvoolukaitselülitid majapidamis- ja muudele taolistele paigaldistele. Osa 1: Vahelduvvoolu-kaitselülitid IEC 60898-1:2015 (muudetud) |
| 17. | EN 60947-2:2017
  Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 2: Kaitselülitid IEC 60947-2:2016 |
| 18. | EN 60947-5-1:2017
  Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 5-1: Juhtimisahelaseadmed ja lülituselemendid. Elektromehaanilised juhtimisahelaseadmed IEC 60947-5-1:2016 |
| 19. | EN 60947-5-5:1997
  Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 5-5: Juhtimisahelaseadmed ja lülituselemendid. Mehaanilise lukustusega elektriline hädaseiskamisseade IEC 60947-5-5:1997
  EN 60947-5-5:1997/A1:2005
  EN 60947-5-5:1997/A2:2017
  EN 60947-5-5:1997/A11:2013 |
| 20. | EN 61008-1:2012
  Rikkevoolukaitselülitid ilma sisseehitatud liigvoolukaitseta, kasutamiseks majapidamises ja muudel taolistel juhtudel. Osa 1: Üldnõuded IEC 61008-1:2010 (muudetud)
  EN 61008-1:2012/A1:2014/AC:2016-06
  EN 61008-1:2012/A1:2014
  EN 61008-1:2012/A2:2014
  EN 61008-1:2012/A11:2015
  EN 61008-1:2012/A12:2017 |
| 21. | EN IEC 61010-2-201:2018
  Ohutusnõuded elektrilistele mõõte-, juhtimis- ja laboratooriumiseadmetele. Osa 2-201: Erinõuded juhtimisseadmetele IEC 61010-2-201:2017 |
| 22. | EN IEC 61058-1:2018
  Seadmelülitid. Osa 1: Üldnõuded IEC 61058-1:2016 |
| 23. | EN 61643-11:2012
  Madalpingelised liigpinge kaitseseadmed. Osa 11: Liigpinge kaitseseadmed, mis on ühendatud madalpingeliste elektrisüsteemidega. Nõuded ja katsetusmeetodid IEC 61643-11:2011 (muudetud)
  EN 61643-11:2012/A11:2018 |
| 24. | EN 61851-23:2014
  Elektrisõidukite juhtivuslik laadimissüsteem. Osa 23: Alalisvoolu-elektrisõidukite laadimisjaamad IEC 61851-23:2014
  EN 61851-23:2014/AC:2016-06 |
| 25. | EN 62560:2012
  Ballastseadist sisaldavad üldtarbevalgustuse valgusdioodlambid pingega üle 50 V. Ohutusnõuded IEC 62560:2011 (muudetud)
  EN 62560:2012/AC:2015
  EN 62560:2012/A1:2015/AC:2015
  EN 62560:2012/A1:2015
  EN 62560:2012/A11:2019 |
| 26. | EN 62606:2013
  Põhinõuded elektrikaare avastamise seadistele IEC 62606:2013 (muudetud)
  EN 62606:2013/A1:2017 |
| 27. | EN 63024:2018
  Nõuded majapidamis- ja muudes taolistes paigaldistes kasutatavate kaitselülitite ning liigvooluvabastiga
  ja liigvooluvabastita rikkevoolukaitselülitite automaatsetele taaslülitusseadistele IEC 63024:2017 (muudetud) |

Nr

Viide standardile

1.

EN 60204-1:2018

Masinate ohutus. Masinate elektriseadmed. Osa 1: Üldnõuded IEC 60204-1:2016 (muudetud)

2.

EN 60335-1:2012

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 1: Üldnõuded IEC 60335-1:2010 (muudetud)

EN 60335-1:2012/A11:2014

EN 60335-1:2012/A13:2017

3.

EN 60335-2-4:2010

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-4: Erinõuded tsentrifuugidele IEC 60335-2-4:2008 (muudetud)

EN 60335-2-4:2010/A1:2015

EN 60335-2-4:2010/A11:2018

4.

EN 60335-2-15:2016

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-15: Erinõuded vedelike kuumutamise seadmetele IEC 60335-2-15:2012 (muudetud)

EN 60335-2-15:2016/A11:2018

5.

EN 60335-2-16:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-16: Erinõuded toidujäätmete konteineritele IEC 60335-2-16:2002 (muudetud)

EN 60335-2-16:2003/A1:2008

EN 60335-2-16:2003/A2:2012

EN 60335-2-16:2003/A11:2018

6.

EN 60335-2-28:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-28: Erinõuded õmblusmasinatele IEC 60335-2-28:2002 (muudetud)

EN 60335-2-28:2003/A1:2008

EN 60335-2-28:2003/A11:2018

7.

EN 60335-2-29:2004

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-29: Erinõuded akulaaduritele IEC 60335-2-29:2002 + A1:2004

EN 60335-2-29:2004/A2:2010

EN 60335-2-29:2004/A11:2018

8.

EN 60335-2-55:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-55: Erinõuded

akvaariumides ja aiatiikides kasutatavatele elektriseadmetele IEC 60335-2-55:2002

EN 60335-2-55:2003/A1:2008

EN 60335-2-55:2003/A11:2018

9.

EN 60335-2-59:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-59: Erinõuded putukasurmajatele IEC 60335-2-59:2002 (muudetud)

EN 60335-2-59:2003/A1:2006

EN 60335-2-59:2003/A2:2009

EN 60335-2-59:2003/A11:2018

10.

EN 60335-2-74:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-74: Erinõuded kaasaskantavatele sukelduskuumutitele IEC 60335-2-74:2002

EN 60335-2-74:2003/A1:2006

EN 60335-2-74:2003/A2:2009

EN 60335-2-74:2003/A11:2018

11.

EN 60335-2-85:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-85: Erinõuded riideaurutitele IEC 60335-2-85:2002

EN 60335-2-85:2003/A1:2008

EN 60335-2-85:2003/A11:2018

12.

EN 60335-2-109:2010

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-109: Erinõuded ultraviolettkiiritus-veekäsitlusseadmetele IEC 60335-2-109:2010

EN 60335-2-109:2010/A1:2018

EN 60335-2-109:2010/A2:2018

13.

EN 60529:1991

Ümbristega tagatavad kaitseastmed (IP-kood) IEC 60529:1989

EN 60529:1991/AC:1993

EN 60529:1991/AC:2016-12

EN 60529:1991/A2 :2013/AC:2019-02

EN 60529:1991/A1:2000

EN 60529:1991/A2:2013

14.

EN 60598-2-22:2014

Valgustid - Osa 2-22: Erinõuded. Valgustid hädavalgustuseks IEC 60598-2-22:2014

EN 60598-2-22/AC:2015

EN 60598-2-22:2014/AC:2016-05

EN 60598-2-22:2014/AC:2016-09

15.

EN 60715:2017

Madalpingeliste lülitus- ja juhtimisaparaatide mõõtmed. Lülitus- ja juhtimisaparaatide ja nende lisaseadiste standardne paigaldamine kandeliistudele IEC 60715:2017

16.

EN 60898-1:2019

Elektrilised lisaseadmed. Liigvoolukaitselülitid majapidamis- ja muudele taolistele paigaldistele. Osa 1: Vahelduvvoolu-kaitselülitid IEC 60898-1:2015 (muudetud)

17.

EN 60947-2:2017

Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 2: Kaitselülitid IEC 60947-2:2016

18.

EN 60947-5-1:2017

Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 5-1: Juhtimisahelaseadmed ja lülituselemendid. Elektromehaanilised juhtimisahelaseadmed IEC 60947-5-1:2016

19.

EN 60947-5-5:1997

Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 5-5: Juhtimisahelaseadmed ja lülituselemendid. Mehaanilise lukustusega elektriline hädaseiskamisseade IEC 60947-5-5:1997

EN 60947-5-5:1997/A1:2005

EN 60947-5-5:1997/A2:2017

EN 60947-5-5:1997/A11:2013

20.

EN 61008-1:2012

Rikkevoolukaitselülitid ilma sisseehitatud liigvoolukaitseta, kasutamiseks majapidamises ja muudel taolistel juhtudel. Osa 1: Üldnõuded IEC 61008-1:2010 (muudetud)

EN 61008-1:2012/A1:2014/AC:2016-06

EN 61008-1:2012/A1:2014

EN 61008-1:2012/A2:2014

EN 61008-1:2012/A11:2015

EN 61008-1:2012/A12:2017

21.

EN IEC 61010-2-201:2018

Ohutusnõuded elektrilistele mõõte-, juhtimis- ja laboratooriumiseadmetele. Osa 2-201: Erinõuded juhtimisseadmetele IEC 61010-2-201:2017

22.

EN IEC 61058-1:2018

Seadmelülitid. Osa 1: Üldnõuded IEC 61058-1:2016

23.

EN 61643-11:2012

Madalpingelised liigpinge kaitseseadmed. Osa 11: Liigpinge kaitseseadmed, mis on ühendatud madalpingeliste elektrisüsteemidega. Nõuded ja katsetusmeetodid IEC 61643-11:2011 (muudetud)

EN 61643-11:2012/A11:2018

24.

EN 61851-23:2014

Elektrisõidukite juhtivuslik laadimissüsteem. Osa 23: Alalisvoolu-elektrisõidukite laadimisjaamad IEC 61851-23:2014

EN 61851-23:2014/AC:2016-06

25.

EN 62560:2012

Ballastseadist sisaldavad üldtarbevalgustuse valgusdioodlambid pingega üle 50 V. Ohutusnõuded IEC 62560:2011 (muudetud)

EN 62560:2012/AC:2015

EN 62560:2012/A1:2015/AC:2015

EN 62560:2012/A1:2015

EN 62560:2012/A11:2019

26.

EN 62606:2013

Põhinõuded elektrikaare avastamise seadistele IEC 62606:2013 (muudetud)

EN 62606:2013/A1:2017

27.

EN 63024:2018

Nõuded majapidamis- ja muudes taolistes paigaldistes kasutatavate kaitselülitite ning liigvooluvabastiga

ja liigvooluvabastita rikkevoolukaitselülitite automaatsetele taaslülitusseadistele IEC 63024:2017 (muudetud)

---

II LISA

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN 50557:2011
  Nõuded majapidamis- ja muudes taolistes paigaldistes kasutatavate liigvooluvabastiga ja liigvooluvabastita rikkevoolukaitselülitite automaatse taaslülituse seadistele | 27. mai 2021 |
| 2. | EN 60204-1:2006
  Masinate ohutus. Masinate elektriseadmed. Osa 1: Üldnõuded IEC 60204-1:2005 (muudetud)
  EN 60204-1:2006/A1:2009 | 27. mai 2021 |
| 3. | EN 60335-1:2012
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 1: Üldnõuded IEC 60335-1:2010 (muudetud)
  EN 60335-1:2012/A11:2014 | 27. mai 2021 |
| 4. | EN 60335-2-4:2010
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-4: Erinõuded tsentrifuugidele IEC 60335-2-4:2008 (muudetud)
  EN 60335-2-4:2010/A1:2015 | 27. mai 2021 |
| 5. | EN 60335-2-15:2002
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-15: Erinõuded vedelike kuumutamise seadmetele IEC 60335-2-15:2002
  EN 60335-2-15:2002/A1:2005
  EN 60335-2-15:2002/A2:2008
  EN 60335-2-15:2002/A11:2012 | 27. mai 2021 |
| 6. | EN 60335-2-16:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-16: Erinõuded toidujäätmete konteineritele IEC 60335-2-16:2002 (muudetud)
  EN 60335-2-16:2003/A1:2008
  EN 60335-2-16:2003/A2:2012 | 27. mai 2021 |
| 7. | EN 60335-2-28:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-28: Erinõuded õmblusmasinatele IEC 60335-2-28:2002 (muudetud)
  EN 60335-2-28:2003/A1:2008 | 27. mai 2021 |
| 8. | EN 60335-2-29:2004
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-29: Erinõuded akulaaduritele IEC 60335-2-29:2002 + A1:2004
  EN 60335-2-29:2004/A2:2010 | 27. mai 2021 |
| 9. | EN 60335-2-55:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-55: Erinõuded akvaariumides ja aiatiikides kasutatavatele elektriseadmetele IEC 60335-2-55:2002
  EN 60335-2-55:2003/A1:2008 | 27. mai 2021 |
| 10. | EN 60335-2-59:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-59: Erinõuded putukasurmajatele IEC 60335-2-59:2002 (muudetud)
  EN 60335-2-59:2003/A1:2006
  EN 60335-2-59:2003/A2:2009 | 27. mai 2021 |
| 11. | EN 60335-2-74:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-74: Erinõuded kaasaskantavatele sukelduskuumutitele IEC 60335-2-74:2002
  EN 60335-2-74:2003/A1:2006
  EN 60335-2-74:2003/A2:2009 | 27. mai 2021 |
| 12. | EN 60335-2-85:2003
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-85: Erinõuded riideaurutitele IEC 60335-2-85:2002
  EN 60335-2-85:2003/A1:2008 | 27. mai 2021 |
| 13. | EN 60335-2-109:2010
  Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-109: Erinõuded ultraviolettkiiritus-veekäsitlusseadmetele IEC
  60335-2-109:2010 | 27. mai 2021 |
| 14. | EN 60529:1991
  Ümbristega tagatavad kaitseastmed (IP-kood) IEC 60529:1989
  EN 60529:1991/AC:1993
  EN 60529:1991/A1:2000
  EN 60529:1991/A2:2013 | 27. mai 2020 |
| 15. | EN 60598-2-22:2014
  Valgustid - Osa 2-22: Erinõuded. Valgustid hädavalgustuseks IEC 60598-2-22:2014
  EN 60598-2-22/AC:2015 | 27. mai 2020 |
| 16. | EN 62560:2012
  Ballastseadist sisaldavad üldtarbevalgustuse valgusdioodlambid pingega üle 50 V. Ohutusnõuded IEC 62560:2011 (muudetud)
  EN 62560:2012/A1:2015
  EN 62560:2012/AC:2015
  EN 62560:2012/A1:2015/AC:2015 | 27. mai 2021 |
| 17. | EN 60715:2001
  Madalpingeliste lülitus- ja juhtimisaparaatide mõõtmed. Standardne paigaldamine | 27. mai 2021 |
| | elektriseadmete kandeliistudele lülitus- ja juhtimispaigaldistes IEC 60715:1981 + A1:1995 | |
| 18. | EN 60898-1:2003
  Elektritarvikud. Liigvoolukaitselülitid majapidamis- ja muudele taolistele paigaldistele. Osa 1: Vahelduvvoolu-kaitselülitid IEC 60898-1:2002 (muudetud)
  EN 60898-1:2003/A1:2004
  EN 60898-1:2003/A11:2005
  EN 60898-1:2003/A13:2012 | 27. mai 2021 |
| 19. | EN 60947-2:2006
  Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 2: Kaitselülitid IEC 60947-2:2006
  EN 60947-2:2006/A1:2009
  EN 60947-2:2006/A2:2013 | 27. mai 2021 |
| 20. | EN 60947-5-1:2004
  Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 5-1: Juhtimisahelaseadmed ja lülituselemendid. Elektromehaanilised juhtimisahelaseadmed IEC 60947-5-1:2003
  EN 60947-5-1:2004/A1:2009 | 27. mai 2021 |
| 21. | EN 60947-5-5:1997
  Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 5-5: Juhtimisahelaseadmed ja lülituselemendid. Mehaanilise lukustusega elektriline hädaseiskamisseade IEC 60947-5-5:1997
  EN 60947-5-5:1997/A1:2005
  EN 60947-5-5:1997/A11:2013 | 27. mai 2021 |
| 22. | EN 61008-1:2012
  Rikkevoolukaitselülitid ilma sisseehitatud liigvoolukaitseta, kasutamiseks majapidamises ja muudel taolistel juhtudel. Osa 1: Üldnõuded IEC 61008-1:2010 (muudetud)
  EN 61008-1:2012/A1:2014
  EN 61008-1:2012/A11:2015
  EN 61008-1:2012/A2:2014 | 27. mai 2021 |
| 23. | EN 61010-2-201:2013
  Ohutusnõuded elektrilistele mõõte-, juhtimis- ja laboratooriumiseadmetele. Osa 2-201: Erinõuded juhtimisseadmetele IEC 61010-2-201:2013
  EN 61010-2-201:2013/AC:2013 | 27. mai 2021 |
| 24. | EN 61058-1:2002
  Seadmelülitid. Osa 1: Üldnõuded IEC 61058-1:2000 (muudetud) + A1:2001
  EN 61058-1:2002/A2:2008 | 27. mai 2021 |
| 25. | EN 61643-11:2012
  Madalpingelised liigpinge kaitseseadmed. Osa 11: Liigpinge kaitseseadmed, mis on ühendatud madalpingeliste elektrisüsteemidega. Nõuded ja katsetusmeetodid IEC 61643-11:2011 (muudetud) | 27. mai 2021 |
| 26. | EN 61851-23:2014
  Elektrisõidukite juhtivusliku laadimise süsteem – Osa 23: Alalisvoolu-elektrisõidukite laadimisjaamad IEC 61851-23:2014 | 27. mai 2020 |
| 27. | EN 62560:2012
  Ballastseadist sisaldavad üldtarbevalgustuse valgusdioodlambid pingega üle 50 V. Ohutusnõuded IEC 62560:2011 (muudetud)
  EN 62560:2012/A1:2015
  EN 62560:2012/A1:2015/AC:2015 | 27. mai 2021 |
| 28. | EN 62606:2013
  Põhinõuded elektrikaare avastamise seadistele IEC 62606:2013 (muudetud) | 27. mai 2021 |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

1.

EN 50557:2011

Nõuded majapidamis- ja muudes taolistes paigaldistes kasutatavate liigvooluvabastiga ja liigvooluvabastita rikkevoolukaitselülitite automaatse taaslülituse seadistele

27. mai 2021

2.

EN 60204-1:2006

Masinate ohutus. Masinate elektriseadmed. Osa 1: Üldnõuded IEC 60204-1:2005 (muudetud)

EN 60204-1:2006/A1:2009

27. mai 2021

3.

EN 60335-1:2012

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 1: Üldnõuded IEC 60335-1:2010 (muudetud)

EN 60335-1:2012/A11:2014

27. mai 2021

4.

EN 60335-2-4:2010

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-4: Erinõuded tsentrifuugidele IEC 60335-2-4:2008 (muudetud)

EN 60335-2-4:2010/A1:2015

27. mai 2021

5.

EN 60335-2-15:2002

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-15: Erinõuded vedelike kuumutamise seadmetele IEC 60335-2-15:2002

EN 60335-2-15:2002/A1:2005

EN 60335-2-15:2002/A2:2008

EN 60335-2-15:2002/A11:2012

27. mai 2021

6.

EN 60335-2-16:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-16: Erinõuded toidujäätmete konteineritele IEC 60335-2-16:2002 (muudetud)

EN 60335-2-16:2003/A1:2008

EN 60335-2-16:2003/A2:2012

27. mai 2021

7.

EN 60335-2-28:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-28: Erinõuded õmblusmasinatele IEC 60335-2-28:2002 (muudetud)

EN 60335-2-28:2003/A1:2008

27. mai 2021

8.

EN 60335-2-29:2004

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-29: Erinõuded akulaaduritele IEC 60335-2-29:2002 + A1:2004

EN 60335-2-29:2004/A2:2010

27. mai 2021

9.

EN 60335-2-55:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-55: Erinõuded akvaariumides ja aiatiikides kasutatavatele elektriseadmetele IEC 60335-2-55:2002

EN 60335-2-55:2003/A1:2008

27. mai 2021

10.

EN 60335-2-59:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-59: Erinõuded putukasurmajatele IEC 60335-2-59:2002 (muudetud)

EN 60335-2-59:2003/A1:2006

EN 60335-2-59:2003/A2:2009

27. mai 2021

11.

EN 60335-2-74:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-74: Erinõuded kaasaskantavatele sukelduskuumutitele IEC 60335-2-74:2002

EN 60335-2-74:2003/A1:2006

EN 60335-2-74:2003/A2:2009

27. mai 2021

12.

EN 60335-2-85:2003

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-85: Erinõuded riideaurutitele IEC 60335-2-85:2002

EN 60335-2-85:2003/A1:2008

27. mai 2021

13.

EN 60335-2-109:2010

Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2-109: Erinõuded ultraviolettkiiritus-veekäsitlusseadmetele IEC

60335-2-109:2010

27. mai 2021

14.

EN 60529:1991

Ümbristega tagatavad kaitseastmed (IP-kood) IEC 60529:1989

EN 60529:1991/AC:1993

EN 60529:1991/A1:2000

EN 60529:1991/A2:2013

27. mai 2020

15.

EN 60598-2-22:2014

Valgustid - Osa 2-22: Erinõuded. Valgustid hädavalgustuseks IEC 60598-2-22:2014

EN 60598-2-22/AC:2015

27. mai 2020

16.

EN 62560:2012

Ballastseadist sisaldavad üldtarbevalgustuse valgusdioodlambid pingega üle 50 V. Ohutusnõuded IEC 62560:2011 (muudetud)

EN 62560:2012/A1:2015

EN 62560:2012/AC:2015

EN 62560:2012/A1:2015/AC:2015

27. mai 2021

17.

EN 60715:2001

Madalpingeliste lülitus- ja juhtimisaparaatide mõõtmed. Standardne paigaldamine

27. mai 2021

elektriseadmete kandeliistudele lülitus- ja juhtimispaigaldistes IEC 60715:1981 + A1:1995

18.

EN 60898-1:2003

Elektritarvikud. Liigvoolukaitselülitid majapidamis- ja muudele taolistele paigaldistele. Osa 1: Vahelduvvoolu-kaitselülitid IEC 60898-1:2002 (muudetud)

EN 60898-1:2003/A1:2004

EN 60898-1:2003/A11:2005

EN 60898-1:2003/A13:2012

27. mai 2021

19.

EN 60947-2:2006

Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 2: Kaitselülitid IEC 60947-2:2006

EN 60947-2:2006/A1:2009

EN 60947-2:2006/A2:2013

27. mai 2021

20.

EN 60947-5-1:2004

Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 5-1: Juhtimisahelaseadmed ja lülituselemendid. Elektromehaanilised juhtimisahelaseadmed IEC 60947-5-1:2003

EN 60947-5-1:2004/A1:2009

27. mai 2021

21.

EN 60947-5-5:1997

Madalapingelised lülitus- ja juhtimisaparaadid. Osa 5-5: Juhtimisahelaseadmed ja lülituselemendid. Mehaanilise lukustusega elektriline hädaseiskamisseade IEC 60947-5-5:1997

EN 60947-5-5:1997/A1:2005

EN 60947-5-5:1997/A11:2013

27. mai 2021

22.

EN 61008-1:2012

Rikkevoolukaitselülitid ilma sisseehitatud liigvoolukaitseta, kasutamiseks majapidamises ja muudel taolistel juhtudel. Osa 1: Üldnõuded IEC 61008-1:2010 (muudetud)

EN 61008-1:2012/A1:2014

EN 61008-1:2012/A11:2015

EN 61008-1:2012/A2:2014

27. mai 2021

23.

EN 61010-2-201:2013

Ohutusnõuded elektrilistele mõõte-, juhtimis- ja laboratooriumiseadmetele. Osa 2-201: Erinõuded juhtimisseadmetele IEC 61010-2-201:2013

EN 61010-2-201:2013/AC:2013

27. mai 2021

24.

EN 61058-1:2002

Seadmelülitid. Osa 1: Üldnõuded IEC 61058-1:2000 (muudetud) + A1:2001

EN 61058-1:2002/A2:2008

27. mai 2021

25.

EN 61643-11:2012

Madalpingelised liigpinge kaitseseadmed. Osa 11: Liigpinge kaitseseadmed, mis on ühendatud madalpingeliste elektrisüsteemidega. Nõuded ja katsetusmeetodid IEC 61643-11:2011 (muudetud)

27. mai 2021

26.

EN 61851-23:2014

Elektrisõidukite juhtivusliku laadimise süsteem – Osa 23: Alalisvoolu-elektrisõidukite laadimisjaamad IEC 61851-23:2014

27. mai 2020

27.

EN 62560:2012

Ballastseadist sisaldavad üldtarbevalgustuse valgusdioodlambid pingega üle 50 V. Ohutusnõuded IEC 62560:2011 (muudetud)

EN 62560:2012/A1:2015

EN 62560:2012/A1:2015/AC:2015

27. mai 2021

28.

EN 62606:2013

Põhinõuded elektrikaare avastamise seadistele IEC 62606:2013 (muudetud)

27. mai 2021

---

| 27.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1957,

25. november 2019,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 kohast hindamist seoses Ühendkuningriigi tehtud erandiga komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 teatavatest sisulistest nõuetest

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8345 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artikli 71 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. septembril 2019 teatas Ühendkuningriik komisjonile, Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „lennundusohutusamet“) ja teistele liikmesriikidele, et on vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikele 1 teinud kõigile õhusõiduki käitajatele, kes on Ühendkuningriigis lennanud kuni 3 000 jala kõrgusel keskmisest merepinnast ja D-klassi õhuruumis, erandi komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 (2) lisa punkti SERA.5005 alapunktis a (visuaallennureeglid) sätestatud nõuetest. Teatatud erandiga sätestatakse muu hulgas, et samasugune varasem erand, millest teatati komisjonile 17. aprillil 2019, tühistatakse alates 12. septembrist. |
| --- | --- |

(1)

20. septembril 2019 teatas Ühendkuningriik komisjonile, Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „lennundusohutusamet“) ja teistele liikmesriikidele, et on vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikele 1 teinud kõigile õhusõiduki käitajatele, kes on Ühendkuningriigis lennanud kuni 3 000 jala kõrgusel keskmisest merepinnast ja D-klassi õhuruumis, erandi komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 (2) lisa punkti SERA.5005 alapunktis a (visuaallennureeglid) sätestatud nõuetest. Teatatud erandiga sätestatakse muu hulgas, et samasugune varasem erand, millest teatati komisjonile 17. aprillil 2019, tühistatakse alates 12. septembrist.

| (2) | Eespool nimetatud erand on lubatud juhul, kui õhusõiduk lendab järgmistel kumulatiivsetel tingimustel: i) ainult päeval, ii) kiirusel, mis vastavalt õhkkiiruse näidikule on kuni 140 sõlme, et oleks tagatud piisav võimalus aegsasti jälgida muud liiklust ja märgata võimalikke takistusi, et vältida kokkupõrget, iii) lend toimub väljaspool pilvi ja maapind on nähtav ning kui õhusõiduk ei ole kopter, siis vähemalt 5 km nähtavusega lennul, või kui õhusõiduk on kopter, vähemalt 1 500 m nähtavusega lennul. |
| --- | --- |

(2)

Eespool nimetatud erand on lubatud juhul, kui õhusõiduk lendab järgmistel kumulatiivsetel tingimustel: i) ainult päeval, ii) kiirusel, mis vastavalt õhkkiiruse näidikule on kuni 140 sõlme, et oleks tagatud piisav võimalus aegsasti jälgida muud liiklust ja märgata võimalikke takistusi, et vältida kokkupõrget, iii) lend toimub väljaspool pilvi ja maapind on nähtav ning kui õhusõiduk ei ole kopter, siis vähemalt 5 km nähtavusega lennul, või kui õhusõiduk on kopter, vähemalt 1 500 m nähtavusega lennul.

| (3) | Ühendkuningriik on teinud kõnealuse erandi, et hõlbustada ohutut üleminekut tulevastele õhuruuminõuetele, mis on sõnastatud riigi läbi vaadatud kõrgetasemelises tegevuskavas, ja eelkõige selleks, et anda aega lennuliiklusteenistuse selliste menetluslike muudatuste rakendamiseks, mis on vajalikud asjakohaste SERA nõuete ohutuks kohaldamiseks, ning et silmas pidada õhuruumi ajakohastamist. Lisaks kirjeldas Ühendkuningriik mitmesuguseid leevendusmeetmeid, mida koos erandiga kohaldatakse. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik on teinud kõnealuse erandi, et hõlbustada ohutut üleminekut tulevastele õhuruuminõuetele, mis on sõnastatud riigi läbi vaadatud kõrgetasemelises tegevuskavas, ja eelkõige selleks, et anda aega lennuliiklusteenistuse selliste menetluslike muudatuste rakendamiseks, mis on vajalikud asjakohaste SERA nõuete ohutuks kohaldamiseks, ning et silmas pidada õhuruumi ajakohastamist. Lisaks kirjeldas Ühendkuningriik mitmesuguseid leevendusmeetmeid, mida koos erandiga kohaldatakse.

| (4) | Vabastus anti ajavahemikuks 12. septembrist 2019 kuni 25. märtsini 2020. Alates 2014. aastast on Ühendkuningriik teinud kaheksa erandit rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.5005 alapunkti a nõuetest ning erandite kumulatiivne kestus on kuuskümmend üks kuud (3). Lähtudes põhimõttest, mille kohaselt kohaldatakse uusi norme varasema normi kehtivusajal tekkinud olukorra tulevastele tagajärgedele kohe, tuleb määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikes 2 osutatud kaheksa kuu pikkuste perioodide arvutamisel võtta arvesse kõnealuse määruse jõustumisele eelnevaid perioode. Seda silmas pidades hindas amet, kas kõnealuse määruse artikli 71 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, ja jõudis järeldusele, et mõni neist ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Vabastus anti ajavahemikuks 12. septembrist 2019 kuni 25. märtsini 2020. Alates 2014. aastast on Ühendkuningriik teinud kaheksa erandit rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.5005 alapunkti a nõuetest ning erandite kumulatiivne kestus on kuuskümmend üks kuud (3). Lähtudes põhimõttest, mille kohaselt kohaldatakse uusi norme varasema normi kehtivusajal tekkinud olukorra tulevastele tagajärgedele kohe, tuleb määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikes 2 osutatud kaheksa kuu pikkuste perioodide arvutamisel võtta arvesse kõnealuse määruse jõustumisele eelnevaid perioode. Seda silmas pidades hindas amet, kas kõnealuse määruse artikli 71 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, ja jõudis järeldusele, et mõni neist ei ole täidetud.

| (5) | Komisjon nõustub lennundusohutusameti soovitusega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon nõustub lennundusohutusameti soovitusega.

| (6) | Määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 kohaselt võib liikmesriik teha kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvale füüsilisele või juriidilisele isikule erandi ainult siis, „kui tegemist on seda isikut mõjutavate teatavate kiireloomuliste ettenägematute asjaolude või kiireloomuliste käitamisvajadustega“ ning kui on täidetud kõik kõnealuse artikli punktides a–d sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 kohaselt võib liikmesriik teha kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvale füüsilisele või juriidilisele isikule erandi ainult siis, „kui tegemist on seda isikut mõjutavate teatavate kiireloomuliste ettenägematute asjaolude või kiireloomuliste käitamisvajadustega“ ning kui on täidetud kõik kõnealuse artikli punktides a–d sätestatud tingimused.

| (7) | Komisjon on seisukohal, et erand ei vasta „kiireloomuliste käitamisvajaduste“ tingimustele. Seda järeldust kinnitab korduv sama tüüpi erandi tegemine alates 13. novembrist 2014. Erandi pidev kordamine näitab, et erandi kestus ei ole piiratud ja et selle tegelik eesmärk on säilitada pikaajaline erand punkti SERA.5005 alapunkti a nõuetest, mitte aga rahuldada selle isiku erilist kiireloomulist käitamisvajadust, kelle suhtes neid sätteid kohaldatakse. Samuti ei muuda seda järeldust asjaolu, et Ühendkuningriik märkis oma teates, et ta ei ole kehtestanud D-klassi õhuruumis miinimumkaugust pilvedest ja on teatanud, et võtab meetmeid rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 järgimiseks pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on seisukohal, et erand ei vasta „kiireloomuliste käitamisvajaduste“ tingimustele. Seda järeldust kinnitab korduv sama tüüpi erandi tegemine alates 13. novembrist 2014. Erandi pidev kordamine näitab, et erandi kestus ei ole piiratud ja et selle tegelik eesmärk on säilitada pikaajaline erand punkti SERA.5005 alapunkti a nõuetest, mitte aga rahuldada selle isiku erilist kiireloomulist käitamisvajadust, kelle suhtes neid sätteid kohaldatakse. Samuti ei muuda seda järeldust asjaolu, et Ühendkuningriik märkis oma teates, et ta ei ole kehtestanud D-klassi õhuruumis miinimumkaugust pilvedest ja on teatanud, et võtab meetmeid rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 järgimiseks pikemas perspektiivis.

| (8) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades ei pea komisjon hindama, kas määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 alapunktide a–d nõuded on täidetud. Komisjon on siiski täheldanud järgmist. |
| --- | --- |

(8)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades ei pea komisjon hindama, kas määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 alapunktide a–d nõuded on täidetud. Komisjon on siiski täheldanud järgmist.

| (9) | Komisjon leiab, et erand ei vasta määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 punktis a sätestatud tingimusele, sest sellest erandist tingitud vajadusi saab piisaval määral käsitleda muul viisil kooskõlas määrusega. Hoolimata Ühendkuningriigi väidetest võimaldab rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 vajadusi asjakohaselt rahuldada ilma erandit kohaldamata. Kõnealuse määruse kohaselt võib lende käitada „eri-VFR-lendudena“, nagu on sätestatud punktis SERA.5010 (eri-VFR-lennud lähialas), mis toimuvad lähialas lennujuhi loal visuaallennuilmast halvema ilma korral. Teise võimalusena võiks juhul, kui teatavasse õhuruumiklassi on vaja lisada vähem piiravate tingimustega klassi kuuluvad lennud, kaaluda järgmisi lahendusi: asjaomase õhuruumi ümberklassifitseerimine või asjaomase õhuruumi mahu ümberkujundamine, määratledes õhuruumipiirangud või reservatsioonid või vähem piiravate tingimustega õhuruumiosade (nt koridorid) alamahud, nagu on sätestatud punkti SERA.6001 alapunktis a. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon leiab, et erand ei vasta määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 1 punktis a sätestatud tingimusele, sest sellest erandist tingitud vajadusi saab piisaval määral käsitleda muul viisil kooskõlas määrusega. Hoolimata Ühendkuningriigi väidetest võimaldab rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 vajadusi asjakohaselt rahuldada ilma erandit kohaldamata. Kõnealuse määruse kohaselt võib lende käitada „eri-VFR-lendudena“, nagu on sätestatud punktis SERA.5010 (eri-VFR-lennud lähialas), mis toimuvad lähialas lennujuhi loal visuaallennuilmast halvema ilma korral. Teise võimalusena võiks juhul, kui teatavasse õhuruumiklassi on vaja lisada vähem piiravate tingimustega klassi kuuluvad lennud, kaaluda järgmisi lahendusi: asjaomase õhuruumi ümberklassifitseerimine või asjaomase õhuruumi mahu ümberkujundamine, määratledes õhuruumipiirangud või reservatsioonid või vähem piiravate tingimustega õhuruumiosade (nt koridorid) alamahud, nagu on sätestatud punkti SERA.6001 alapunktis a.

| (10) | Samuti ei vasta erand ohutusnõuetele ega määruse (EL) 2018/1139 olulistele nõuetele. Sellega seoses osutab komisjon oma varasemale otsusele (põhjendused 11–13), milles käsitletakse erandit rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.5005 alapunktist a (4). |
| --- | --- |

(10)

Samuti ei vasta erand ohutusnõuetele ega määruse (EL) 2018/1139 olulistele nõuetele. Sellega seoses osutab komisjon oma varasemale otsusele (põhjendused 11–13), milles käsitletakse erandit rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.5005 alapunktist a (4).

| (11) | Kokkuvõttes leitakse, et 17. aprillil 2019 teatatud erandi rakendamine kahjustab ohutustaset ning et erand ei vasta määruses (EL) 2018/1139 sätestatud üldistele ohutuseesmärkidele. |
| --- | --- |

(11)

Kokkuvõttes leitakse, et 17. aprillil 2019 teatatud erandi rakendamine kahjustab ohutustaset ning et erand ei vasta määruses (EL) 2018/1139 sätestatud üldistele ohutuseesmärkidele.

| (12) | Samuti märgib komisjon, et vastavalt komisjoni varasemale otsusele, mis käsitleb erandit rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.5005 alapunktist a, (5) pidi Ühendkuningriik erandi tühistama, selle asemel et selle kohaldamist ajaliselt pikendada, nagu ta teinud on. |
| --- | --- |

(12)

Samuti märgib komisjon, et vastavalt komisjoni varasemale otsusele, mis käsitleb erandit rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.5005 alapunktist a, (5) pidi Ühendkuningriik erandi tühistama, selle asemel et selle kohaldamist ajaliselt pikendada, nagu ta teinud on.

| (13) | 29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Vastavalt ELi lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine väljaastuva liikmesriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumisel kahe aasta möödumisel teatest, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga ei otsusta ühehäälselt seda tähtaega pikendada. Kõnealust tähtaega on pikendatud kolm korda, viimati Euroopa nõukogu otsusega (EL) 2019/1810, (6) millega pikendati seda kõige rohkem 31. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(13)

29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Vastavalt ELi lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine väljaastuva liikmesriigi suhtes väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumisel kahe aasta möödumisel teatest, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga ei otsusta ühehäälselt seda tähtaega pikendada. Kõnealust tähtaega on pikendatud kolm korda, viimati Euroopa nõukogu otsusega (EL) 2019/1810, (6) millega pikendati seda kõige rohkem 31. jaanuarini 2020.

| (14) | Nõukogu andis 11. jaanuari 2019. aasta otsusega (EL) 2019/274 (7) loa allkirjastada läbirääkijate tasandil 14. novembril 2018 kokku lepitud väljaastumisleping. Liit kinnitas, et on valmis jätkama kiiresti oma allkirjaga ja lepingu sõlmimisega, kui Ühendkuningriigi parlament kiidab väljaastumislepingu heaks. Väljaastumislepingu (8) neljandas osas on sätestatud üleminekuperiood, mis algab lepingu jõustumise kuupäeval ja mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigis ja selle suhtes liidu õigust, nagu lepingus on sätestatud. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu andis 11. jaanuari 2019. aasta otsusega (EL) 2019/274 (7) loa allkirjastada läbirääkijate tasandil 14. novembril 2018 kokku lepitud väljaastumisleping. Liit kinnitas, et on valmis jätkama kiiresti oma allkirjaga ja lepingu sõlmimisega, kui Ühendkuningriigi parlament kiidab väljaastumislepingu heaks. Väljaastumislepingu (8) neljandas osas on sätestatud üleminekuperiood, mis algab lepingu jõustumise kuupäeval ja mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigis ja selle suhtes liidu õigust, nagu lepingus on sätestatud.

| (15) | Igal juhul kohaldatakse käesolevat otsust ainult nii kaua, kui liidu õigust kohaldatakse Ühendkuningriigis ja selle suhtes, |
| --- | --- |

(15)

Igal juhul kohaldatakse käesolevat otsust ainult nii kaua, kui liidu õigust kohaldatakse Ühendkuningriigis ja selle suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriigi tehtud erand rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.5005 alapunktis a sätestatud nõuetest, millest teatati komisjonile, Euroopa Liidu Lennundusohutusametile ja teistele liikmesriikidele 20. septembril 2019 ning mis lubab visuaallennuilma, pilvedest miinimumkauguse ja visuaallennureeglite puhul mitte järgida nõuet säilitada vajalik kaugus pilvest, ei vasta määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 25. november 2019

Komisjoni nimel

Violeta BULC

komisjoni liige

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).

2

(3)  E 4869, E 4919, E 4761, E 4312, E 4163, E 4073, E 3982, E3960.

3

(4)  Komisjoni 30. novembri 2016. aasta otsus C (2016) 7654 final, millega keeldutakse Ühendkuningriigile andmast luba teha erand teatavatest komisjoni määruses (EL) nr 923/2012 sätestatud sisulistest nõuetest.

4

(5)  Otsus C(2016) 7654 final.

5

(6)  Euroopa Ülemkogu 29. oktoobri 2019. aasta otsus (EL) 2019/1810, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (ELT L 278I, 30.10.2019, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 11. jaanuari 2019. aasta otsus (EL) 2019/274 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel allkirjastamise kohta (ELT L 47 I, 19.2.2019, lk 1).

7

(8)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT C 144 I, 25.4.2019, lk 1).

8

---

| 27.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1958,

25. november 2019,

milles käsitletakse Poola puhul tehtavat erandit vesiniktsüaniidi sisaldava biotsiidi loa vastastikusest tunnustamisest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 37

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 8346 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (1), eriti selle artikli 37 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Lučební závody Draslovka a.s. Kolín (edaspidi „taotleja“) esitas Poolale taotluse toimeainet vesiniktsüaniidi sisaldava biotsiidi (edaspidi „kõnealune toode“) kasutamiseks Tšehhi Vabariigi poolt antud loa vastastikuseks tunnustamiseks. Tsehhi Vabariik andis loa kasutada toodet kutsealaseks kasutamiseks teatavate piirkondade fumigeerimiseks puiduüraskite tõrjeks (tooteliik 8), rottide tõrjeks (tooteliik 14) ning mardikate, tarakanide ja koide tõrjeks (tooteliik 18).
  Toode on segu, mille koostises on umbes 98 % vesiniktsüaniidi ja stabiliseerivaid lisandeid ning seda tarnitakse täielikult poorsesse materjali imbunult 1,5-kilogrammistes hermeetilistes terasanumates või vedelikuna 27,5-kilogrammistes roostevabast terasest surveballoonides. Vesiniktsüaniid on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) kohaselt klassifitseeritud järgenvalt: Äge mürgisus. 1. kategooria, ohukoodid H300, H310 ja H330 (allaneelamisel surmav, nahale sattumisel surmav, sissehingamisel surmav) ja STOT RE 1, ohukood H372 (kahjustab kilpnääret pikaajalisel või korduval kokkupuutel). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Lučební závody Draslovka a.s. Kolín (edaspidi „taotleja“) esitas Poolale taotluse toimeainet vesiniktsüaniidi sisaldava biotsiidi (edaspidi „kõnealune toode“) kasutamiseks Tšehhi Vabariigi poolt antud loa vastastikuseks tunnustamiseks. Tsehhi Vabariik andis loa kasutada toodet kutsealaseks kasutamiseks teatavate piirkondade fumigeerimiseks puiduüraskite tõrjeks (tooteliik 8), rottide tõrjeks (tooteliik 14) ning mardikate, tarakanide ja koide tõrjeks (tooteliik 18).

Toode on segu, mille koostises on umbes 98 % vesiniktsüaniidi ja stabiliseerivaid lisandeid ning seda tarnitakse täielikult poorsesse materjali imbunult 1,5-kilogrammistes hermeetilistes terasanumates või vedelikuna 27,5-kilogrammistes roostevabast terasest surveballoonides. Vesiniktsüaniid on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) kohaselt klassifitseeritud järgenvalt: Äge mürgisus. 1. kategooria, ohukoodid H300, H310 ja H330 (allaneelamisel surmav, nahale sattumisel surmav, sissehingamisel surmav) ja STOT RE 1, ohukood H372 (kahjustab kilpnääret pikaajalisel või korduval kokkupuutel).

| (2) | Poola pädev asutus võttis arvesse kogu toote hindamise aruandes esitatud teavet ja biotsiidi omaduste kokkuvõtet, konkreetselt toote klassifitseerimist ja ohtu inimeste tervisele, ning väljendas 13. septembril 2017 taotlejale saadetud kirjas tõsist muret seoses Poola kodanike tervise kaitsega juhul, kui toode lastakse Poola turule. |
| --- | --- |

(2)

Poola pädev asutus võttis arvesse kogu toote hindamise aruandes esitatud teavet ja biotsiidi omaduste kokkuvõtet, konkreetselt toote klassifitseerimist ja ohtu inimeste tervisele, ning väljendas 13. septembril 2017 taotlejale saadetud kirjas tõsist muret seoses Poola kodanike tervise kaitsega juhul, kui toode lastakse Poola turule.

| (3) | Taotleja tegi kirjale reageerides ettepaneku kohtuda Poola pädeva asutusega, et arutada esile toodud probleeme. Kohtumine toimus 22. septembril 2017 ning taotleja saatis 29. septembril 2017 välja kirja oma seisukohtadega Poola pädeva asutuse argumentide kohta. Poola pädev asutus konsulteeris pärast taotlejaga toimunud arutelu rahvatervise ja avaliku julgeoleku ning määruse (EL) nr 528/2012 jõustamise eest vastutavate Poola ametiasutustega, et saada teada nende seisukohad toote turule laskmise kohta. Kõik asutused, kellega konsulteeriti, väljendasid tõsist muret seoses selle toote turule laskmisega Poolas. Poola pädev asutus teavitas 21. juunil 2018 taotlejat oma kavatsusest teha ettepanek loa andmisest keeldumiseks seoses inimeste elu ja tervise kaitsega vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktile c. Poola pädev asutus palus taotlejal tagasi võtta taotlus toote vastastikuseks tunnustamiseks Poolas. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja tegi kirjale reageerides ettepaneku kohtuda Poola pädeva asutusega, et arutada esile toodud probleeme. Kohtumine toimus 22. septembril 2017 ning taotleja saatis 29. septembril 2017 välja kirja oma seisukohtadega Poola pädeva asutuse argumentide kohta. Poola pädev asutus konsulteeris pärast taotlejaga toimunud arutelu rahvatervise ja avaliku julgeoleku ning määruse (EL) nr 528/2012 jõustamise eest vastutavate Poola ametiasutustega, et saada teada nende seisukohad toote turule laskmise kohta. Kõik asutused, kellega konsulteeriti, väljendasid tõsist muret seoses selle toote turule laskmisega Poolas. Poola pädev asutus teavitas 21. juunil 2018 taotlejat oma kavatsusest teha ettepanek loa andmisest keeldumiseks seoses inimeste elu ja tervise kaitsega vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktile c. Poola pädev asutus palus taotlejal tagasi võtta taotlus toote vastastikuseks tunnustamiseks Poolas.

| (4) | Taotleja esitas 20. juulil 2018 oma vastuse, milles ta ei nõustunud Poola pädeva asutuse tõstatatud küsimustega ja teavitas oma kavatsusest jätta taotlus tagasi võtmata. Poola teavitas 23. oktoobril 2018 artikli 37 lõike 2 teise lõigu kohaselt komisjoni, et ta ei ole jõudnud taotlejaga kokkuleppele. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja esitas 20. juulil 2018 oma vastuse, milles ta ei nõustunud Poola pädeva asutuse tõstatatud küsimustega ja teavitas oma kavatsusest jätta taotlus tagasi võtmata. Poola teavitas 23. oktoobril 2018 artikli 37 lõike 2 teise lõigu kohaselt komisjoni, et ta ei ole jõudnud taotlejaga kokkuleppele.

| (5) | Poola pädeva asutuse esitatud põhjendusest järeldub, et Poolas ei ole võimalik rahuldavalt hallata teatavaid tootes leiduva toimeaine keemilistest ja füüsikalistest omadustest tulenevaid ohte. Need ohud on seotud tõhusate meetmete puudumisega kohese ravi pakkumiseks toote kasutamisel tekkinud juhusliku mürgistuse korral. |
| --- | --- |

(5)

Poola pädeva asutuse esitatud põhjendusest järeldub, et Poolas ei ole võimalik rahuldavalt hallata teatavaid tootes leiduva toimeaine keemilistest ja füüsikalistest omadustest tulenevaid ohte. Need ohud on seotud tõhusate meetmete puudumisega kohese ravi pakkumiseks toote kasutamisel tekkinud juhusliku mürgistuse korral.

| (6) | Vastavalt biotsiidi omaduste kokkuvõttele peavad käitlejad olema varustatud esmaabikohvriga, milles leidub muuhulgas ka vastumürk. Poola pädevad asutused osutasid asjaolule, et seda tingimust ei ole Poolas võimalik täita. Poola õiguse kohaselt tohivad vesiniktsüaniidi vastumürki levitada ja ladustada ainult apteegid või haiglaapteegid. Seetõttu ei ole loaomanikul võimalik pakkuda koos biotsiidiga selle vastumürki. Lisaks sellele ei ole ka kiirabiautod vastumürgiga varustatud. Kuna võimalikele mürgistuse ohvritele vastumürgi kohese manustamise tagamine fumigeerimiskohas ei ole võimalik, lõpeks Poola pädeva asutuse hinnangul mürgistusohvrite surmaga või tõsise tervisekahjustusega. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt biotsiidi omaduste kokkuvõttele peavad käitlejad olema varustatud esmaabikohvriga, milles leidub muuhulgas ka vastumürk. Poola pädevad asutused osutasid asjaolule, et seda tingimust ei ole Poolas võimalik täita. Poola õiguse kohaselt tohivad vesiniktsüaniidi vastumürki levitada ja ladustada ainult apteegid või haiglaapteegid. Seetõttu ei ole loaomanikul võimalik pakkuda koos biotsiidiga selle vastumürki. Lisaks sellele ei ole ka kiirabiautod vastumürgiga varustatud. Kuna võimalikele mürgistuse ohvritele vastumürgi kohese manustamise tagamine fumigeerimiskohas ei ole võimalik, lõpeks Poola pädeva asutuse hinnangul mürgistusohvrite surmaga või tõsise tervisekahjustusega.

| (7) | Muud fumigeerimiseks kasutatavad tooted, mis sisaldavad muid toimeaineid kui vesiniktsüaniid (näiteks fosfiini eraldav alumiiniumfosfiid ja fosfiini eraldav magneesiumfosfiid), on Poola turul praegu lubatud. Nende toodete puhul ei nõuta biotsiidi omaduste kokkuvõttes, et käitlejad peaksid olema varustatud vastumürkidega. |
| --- | --- |

(7)

Muud fumigeerimiseks kasutatavad tooted, mis sisaldavad muid toimeaineid kui vesiniktsüaniid (näiteks fosfiini eraldav alumiiniumfosfiid ja fosfiini eraldav magneesiumfosfiid), on Poola turul praegu lubatud. Nende toodete puhul ei nõuta biotsiidi omaduste kokkuvõttes, et käitlejad peaksid olema varustatud vastumürkidega.

| (8) | Komisjon on pärast Poola pädeva asutuse esitatud põhjenduse ja taotleja poolt 20. juulil 2018 kirjalikult esitatud seisukohtade analüüsi seisukohal, et tulenevalt toimeaine ohtlikest omadustest ja raskustest ohtude haldamisel toote kasutamisel Poolas, on õigustatud Poola pädeva asutuse taotletud erand vastastikusest tunnustamisest, konkreetselt loa andmisest keeldumine inimeste tervise ja elu kaitsmise eesmärgil kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktiga c. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on pärast Poola pädeva asutuse esitatud põhjenduse ja taotleja poolt 20. juulil 2018 kirjalikult esitatud seisukohtade analüüsi seisukohal, et tulenevalt toimeaine ohtlikest omadustest ja raskustest ohtude haldamisel toote kasutamisel Poolas, on õigustatud Poola pädeva asutuse taotletud erand vastastikusest tunnustamisest, konkreetselt loa andmisest keeldumine inimeste tervise ja elu kaitsmise eesmärgil kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktiga c.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Poola taotletud erand vastastikusest tunnustamisest, konkreetselt lõikes 2 nimetatud biotsiidi kasutamiseks loa andmisest keeldumine on õigustatud inimeste tervise ja elu kaitsmise eesmärgil kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 37 lõike 1 punktiga c.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse biotsiidi suhtes, mis on biotsiidiregistris registreeritud järgmise registrinumbri all:

BC-SV012547-08.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 25. november 2019

Komisjoni nimel

Vytenis ANDRIUKAITIS

komisjoni liige

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

2

---

| 27.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/40

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1959,

26. november 2019,

millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaadi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaat kuulub nimetatud loetellu (EÜ nr 422-570-3, CASi nr 265647-11-8). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaat kuulub nimetatud loetellu (EÜ nr 422-570-3, CASi nr 265647-11-8).

| (2) | Hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaati on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 2 (desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul) ja 7 (pinnakonservandid) kuuluvates toodetes. |
| --- | --- |

(2)

Hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaati on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 2 (desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul) ja 7 (pinnakonservandid) kuuluvates toodetes.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Rootsi pädev asutus esitas 12. juunil 2017 Euroopa Kemikaaliametile hindamisaruanded ja oma järeldused. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Rootsi pädev asutus esitas 12. juunil 2017 Euroopa Kemikaaliametile hindamisaruanded ja oma järeldused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 17. oktoobril 2018 vastu Euroopa Kemikaaliameti arvamused, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 17. oktoobril 2018 vastu Euroopa Kemikaaliameti arvamused, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | Kõnealuste arvamuste kohaselt ei saa eeldada, et tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaati, vastavad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, kuna puuduvad tõendid piisava tõhususe kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste arvamuste kohaselt ei saa eeldada, et tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaati, vastavad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, kuna puuduvad tõendid piisava tõhususe kohta.

| (6) | Võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti arvamusi, ei ole asjakohane kiita heaks hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaadi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides, kuna määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti arvamusi, ei ole asjakohane kiita heaks hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaadi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides, kuna määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaadi (EÜ nr 422-570-3, CASi nr 265647-11-8) kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides jäetakse heaks kiitmata.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. november 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver sodium hydrogen zirconium phosphate, Product type: 2 (biotsiidikomitee arvamus toimeaine heakskiitmise taotluse kohta: hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaat, tooteliik 2), ECHA/BPC/211/2018, vastu võetud 17. oktoobril 2018; Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver sodium hydrogen zirconium phosphate, Product type: 7 (biotsiidikomitee arvamus toimeaine heakskiitmise taotluse kohta: hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaat, tooteliik 7), ECHA/BPC/214/2018, vastu võetud 17. oktoobril 2018.

3

---

| 27.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/42

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1960,

26. november 2019,

millega jäetakse heaks kiitmata olemasoleva toimeaine hõbetseoliidi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Hõbetseoliit kuulub nimetatud loetellu (EÜ nr puudub, CASi nr 130328-18-6). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Hõbetseoliit kuulub nimetatud loetellu (EÜ nr puudub, CASi nr 130328-18-6).

| (2) | Hõbetseoliiti on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 2 (desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul) ja 7 (pinnakonservandid) kuuluvates toodetes. |
| --- | --- |

(2)

Hõbetseoliiti on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliikidesse 2 (desinfektsioonivahendid ja algitsiidid, mis ei ole mõeldud otseseks kasutamiseks inimeste või loomade puhul) ja 7 (pinnakonservandid) kuuluvates toodetes.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Rootsi pädev asutus esitas 12. juunil 2017 Euroopa Kemikaaliametile hindamisaruanded ja oma järeldused. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Rootsi pädev asutus esitas 12. juunil 2017 Euroopa Kemikaaliametile hindamisaruanded ja oma järeldused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 17. oktoobril 2018 vastu Euroopa Kemikaaliameti arvamused, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 17. oktoobril 2018 vastu Euroopa Kemikaaliameti arvamused, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | Kõnealuste arvamuste kohaselt ei saa eeldada, et tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad hõbetseoliiti, vastavad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, kuna puuduvad tõendid piisava tõhususe kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste arvamuste kohaselt ei saa eeldada, et tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvad biotsiidid, mis sisaldavad hõbetseoliiti, vastavad määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele, kuna puuduvad tõendid piisava tõhususe kohta.

| (6) | Võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti arvamusi, ei ole asjakohane kiita heaks hõbetseoliidi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides, kuna määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti arvamusi, ei ole asjakohane kiita heaks hõbetseoliidi kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides, kuna määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hõbetseoliidi (EÜ nr puudub, CASi nr 130328-18-6) kasutamine tooteliikidesse 2 ja 7 kuuluvates biotsiidides jäetakse heaks kiitmata.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. november 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver zeolite, Product type: 2 (biotsiidikomitee arvamus toimeaine heakskiitmise taotluse kohta: hõbetseoliit, tooteliik 2), ECHA/BPC/209/2018, vastu võetud 17. oktoobril 2018; Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver zeolite, Product type: 7 (biotsiidikomitee arvamus toimeaine heakskiitmise taotluse kohta: hõbetseoliit, tooteliik 7), ECHA/BPC/212/2018, vastu võetud 17. oktoobril 2018.

3

---