# Službeni list L 322/2019

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 322 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 62.12. prosinca 2019. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 322

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 62.12. prosinca 2019.

---

| Sadržaj | | I   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjevâ za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja | 1 |

Sadržaj

I   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2019/2099 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjevâ za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I Zakonodavni akti

UREDBE

| 12.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 322/1

---

UREDBA (EU) 2019/2099 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 23. listopada 2019.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu postupaka i tijela uključenih u izdavanje odobrenja središnjim drugim ugovornim stranama i zahtjevâ za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4) zahtijeva se da se poravnanje standardiziranih ugovora o OTC izvedenicama obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane u skladu sa sličnim zahtjevima u drugim zemljama skupine G20. Tom su uredbom uvedeni i strogi bonitetni zahtjevi, organizacijski zahtjevi te zahtjevi povezani s vođenjem poslovanja za središnje druge ugovorne strane i utvrđeni aranžmani za njihov bonitetni nadzor kako bi se što više smanjili rizici za korisnike središnjih drugih ugovornih strana i poduprla financijska stabilnost. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4) zahtijeva se da se poravnanje standardiziranih ugovora o OTC izvedenicama obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane u skladu sa sličnim zahtjevima u drugim zemljama skupine G20. Tom su uredbom uvedeni i strogi bonitetni zahtjevi, organizacijski zahtjevi te zahtjevi povezani s vođenjem poslovanja za središnje druge ugovorne strane i utvrđeni aranžmani za njihov bonitetni nadzor kako bi se što više smanjili rizici za korisnike središnjih drugih ugovornih strana i poduprla financijska stabilnost.

| (2) | Od donošenja Uredbe (EU) br. 648/2012 obujam aktivnosti središnjih drugih ugovornih strana u Uniji i svijetu u pogledu razmjera i opsega brzo se povećao. Očekuje se nastavak širenja aktivnosti središnjih drugih ugovornih strana u narednim godinama zbog uvođenja dodatnih obveza poravnanja i povećanja dobrovoljnog poravnanja koje obavljaju druge ugovorne strane koje ne podliježu obvezi poravnanja. Uredbom (EU) 2019/834 Europskog parlamenta i Vijeća (5) ciljano se mijenja Uredba (EU) br. 648/2012, poboljšavaju njezina djelotvornost i proporcionalnost, stvaraju dodatni poticaji za središnje druge ugovorne strane da drugim ugovornim stranama nude usluge središnjeg poravnanja izvedenica te malim financijskim i nefinancijskim drugim ugovornim stranama olakšava pristup poravnanju. Jača i integriranija tržišta kapitala koja će proizaći iz unije tržišta kapitala dodatno će povećati potrebu za prekograničnim poravnanjem u Uniji zbog čega će se dodatno povećati važnost i međusobna povezanost središnjih drugih ugovornih strana unutar financijskog sustava. |
| --- | --- |

(2)

Od donošenja Uredbe (EU) br. 648/2012 obujam aktivnosti središnjih drugih ugovornih strana u Uniji i svijetu u pogledu razmjera i opsega brzo se povećao. Očekuje se nastavak širenja aktivnosti središnjih drugih ugovornih strana u narednim godinama zbog uvođenja dodatnih obveza poravnanja i povećanja dobrovoljnog poravnanja koje obavljaju druge ugovorne strane koje ne podliježu obvezi poravnanja. Uredbom (EU) 2019/834 Europskog parlamenta i Vijeća (5) ciljano se mijenja Uredba (EU) br. 648/2012, poboljšavaju njezina djelotvornost i proporcionalnost, stvaraju dodatni poticaji za središnje druge ugovorne strane da drugim ugovornim stranama nude usluge središnjeg poravnanja izvedenica te malim financijskim i nefinancijskim drugim ugovornim stranama olakšava pristup poravnanju. Jača i integriranija tržišta kapitala koja će proizaći iz unije tržišta kapitala dodatno će povećati potrebu za prekograničnim poravnanjem u Uniji zbog čega će se dodatno povećati važnost i međusobna povezanost središnjih drugih ugovornih strana unutar financijskog sustava.

| (3) | Broj središnjih drugih ugovornih strana koje trenutačno imaju poslovni nastan u Uniji i odobrenje na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 i dalje je relativno ograničen te je u kolovozu 2019. iznosio 16. Europsko nadzorno tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) priznalo je na temelju te uredbe 33 središnje druge ugovorne strane trećih zemalja, čime im je dopušteno da svoje usluge pružaju članovima sustava poravnanja i mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Tržišta poravnanja dobro su integrirana širom Unije, ali su izrazito koncentrirana u određenim razredima imovine i izrazito međusobno povezana. Zbog koncentracije rizika propast središnje druge ugovorne strane malo je vjerojatna, ali bi mogla imati izrazito velike učinke. U skladu s dogovorom postignutim u okviru skupine G20 Komisija je u studenome 2016. donijela Prijedlog uredbe o oporavku i sanaciji središnjih drugih ugovornih strana kako bi se osiguralo da su tijela na odgovarajući način pripremljena za rješavanje problema propadajuće središnje druge ugovorne strane, štiteći pritom financijsku stabilnost i ograničavajući troškove za porezne obveznike. |
| --- | --- |

(3)

Broj središnjih drugih ugovornih strana koje trenutačno imaju poslovni nastan u Uniji i odobrenje na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 i dalje je relativno ograničen te je u kolovozu 2019. iznosio 16. Europsko nadzorno tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) priznalo je na temelju te uredbe 33 središnje druge ugovorne strane trećih zemalja, čime im je dopušteno da svoje usluge pružaju članovima sustava poravnanja i mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Tržišta poravnanja dobro su integrirana širom Unije, ali su izrazito koncentrirana u određenim razredima imovine i izrazito međusobno povezana. Zbog koncentracije rizika propast središnje druge ugovorne strane malo je vjerojatna, ali bi mogla imati izrazito velike učinke. U skladu s dogovorom postignutim u okviru skupine G20 Komisija je u studenome 2016. donijela Prijedlog uredbe o oporavku i sanaciji središnjih drugih ugovornih strana kako bi se osiguralo da su tijela na odgovarajući način pripremljena za rješavanje problema propadajuće središnje druge ugovorne strane, štiteći pritom financijsku stabilnost i ograničavajući troškove za porezne obveznike.

| (4) | Neovisno o tom zakonodavnom prijedlogu i s obzirom na sve veći opseg, složenost i prekograničnu dimenziju poravnanja u Uniji i svijetu, trebalo bi preispitati nadzorne sustave za središnje druge ugovorne strane iz Unije i trećih zemalja. Rješavanjem utvrđenih problema u ranoj fazi i utvrđivanjem jasnih i dosljednih nadzornih sustava za središnje druge ugovorne strane i iz Unije i iz trećih zemalja ojačala bi se opća stabilnost financijskog sustava Unije, a potencijalni rizik od propasti središnje druge ugovorne strane trebao bi se dodatno smanjiti. |
| --- | --- |

(4)

Neovisno o tom zakonodavnom prijedlogu i s obzirom na sve veći opseg, složenost i prekograničnu dimenziju poravnanja u Uniji i svijetu, trebalo bi preispitati nadzorne sustave za središnje druge ugovorne strane iz Unije i trećih zemalja. Rješavanjem utvrđenih problema u ranoj fazi i utvrđivanjem jasnih i dosljednih nadzornih sustava za središnje druge ugovorne strane i iz Unije i iz trećih zemalja ojačala bi se opća stabilnost financijskog sustava Unije, a potencijalni rizik od propasti središnje druge ugovorne strane trebao bi se dodatno smanjiti.

| (5) | S obzirom na ta razmatranja Komisija je 4. svibnja 2017. donijela Komunikaciju o pružanju odgovora na izazove za najvažnije infrastrukture financijskog tržišta i daljnjem razvoju unije tržišta kapitala, u kojoj se navodi da su daljnje izmjene Uredbe (EU) br. 648/2012 potrebne radi poboljšanja postojećeg okvira kojim se jamči financijska stabilnost i potiče daljnji razvoj i produbljivanje unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na ta razmatranja Komisija je 4. svibnja 2017. donijela Komunikaciju o pružanju odgovora na izazove za najvažnije infrastrukture financijskog tržišta i daljnjem razvoju unije tržišta kapitala, u kojoj se navodi da su daljnje izmjene Uredbe (EU) br. 648/2012 potrebne radi poboljšanja postojećeg okvira kojim se jamči financijska stabilnost i potiče daljnji razvoj i produbljivanje unije tržišta kapitala.

| (6) | Nadzorni sustavi na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 uglavnom se oslanjaju na tijelo matične države. Središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u Uniji trenutačno izdaju odobrenja i nadziru ih nadležna tijela država članica u suradnji s kolegijima koji se sastoje od nacionalnih supervizora, ESMA-e, relevantnih članova Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i drugih relevantnih tijela. Kolegiji se oslanjaju na koordinaciju i razmjenu informacija s nadležnim tijelom središnjih drugih ugovornih strana koje je odgovorno za izvršavanje odredaba utvrđenih u Uredbi (EU) br. 648/2012. Zbog neujednačenih nadzornih praksi središnjih drugih ugovornih strana širom Unije mogu nastati rizici od regulatorne i nadzorne arbitraže, čime se ugrožava financijska stabilnost i što dovodi do nezdravog tržišnog natjecanja. Komisija je na te nove rizike i potrebu za usklađenijim postupcima nadzora upozorila u svojoj Komunikaciji o uniji tržišta kapitala od 14. rujna 2016. i tijekom javnog savjetovanja o postupanju europskih nadzornih tijela. U okviru već postojećeg općeg mandata ESMA-e koji se sastoji od ispunjavanja uloge koordinacije među nadležnim tijelima i među kolegijima radi izgradnje zajedničke nadzorne kulture i dosljednih nadzornih praksi, osiguranja jedinstvenih postupaka i dosljednih pristupa te jačanja dosljednosti u rezultatima nadzora, ESMA bi se posebice trebala usmjeriti na područja nadzora koja imaju prekograničnu dimenziju ili mogući prekogranični učinak. ESMA bi trebala utvrditi područja nadzora koja imaju prekograničnu dimenziju ili mogući prekogranični učinak na temelju svoje stručnosti i iskustva u primjeni Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(6)

Nadzorni sustavi na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 uglavnom se oslanjaju na tijelo matične države. Središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u Uniji trenutačno izdaju odobrenja i nadziru ih nadležna tijela država članica u suradnji s kolegijima koji se sastoje od nacionalnih supervizora, ESMA-e, relevantnih članova Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i drugih relevantnih tijela. Kolegiji se oslanjaju na koordinaciju i razmjenu informacija s nadležnim tijelom središnjih drugih ugovornih strana koje je odgovorno za izvršavanje odredaba utvrđenih u Uredbi (EU) br. 648/2012. Zbog neujednačenih nadzornih praksi središnjih drugih ugovornih strana širom Unije mogu nastati rizici od regulatorne i nadzorne arbitraže, čime se ugrožava financijska stabilnost i što dovodi do nezdravog tržišnog natjecanja. Komisija je na te nove rizike i potrebu za usklađenijim postupcima nadzora upozorila u svojoj Komunikaciji o uniji tržišta kapitala od 14. rujna 2016. i tijekom javnog savjetovanja o postupanju europskih nadzornih tijela. U okviru već postojećeg općeg mandata ESMA-e koji se sastoji od ispunjavanja uloge koordinacije među nadležnim tijelima i među kolegijima radi izgradnje zajedničke nadzorne kulture i dosljednih nadzornih praksi, osiguranja jedinstvenih postupaka i dosljednih pristupa te jačanja dosljednosti u rezultatima nadzora, ESMA bi se posebice trebala usmjeriti na područja nadzora koja imaju prekograničnu dimenziju ili mogući prekogranični učinak. ESMA bi trebala utvrditi područja nadzora koja imaju prekograničnu dimenziju ili mogući prekogranični učinak na temelju svoje stručnosti i iskustva u primjeni Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (7) | S obzirom na globalnu prirodu financijskih tržišta i potrebu za uklanjanjem nedosljednosti u nadzoru središnjih drugih ugovornih strana iz Unije i trećih zemalja, trebalo bi ojačati kapacitete ESMA-e za promicanje usklađenosti u nadzoru središnjih drugih ugovornih strana. U tu svrhu trebalo bi osnovati stalni unutarnji odbor za središnje druge ugovorne strane („Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane”) koji bi obavljao zadaće povezane sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u Uniji i središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. Uspostava, funkcije i sastav Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane osnovanog u okviru ESMA-e trebali bi biti jedinstveno rješenje kako bi se objedinila stručna znanja u području nadzora središnjih drugih ugovornih strana i ne bi trebali predstavljati presedan za europska nadzorna tijela. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na globalnu prirodu financijskih tržišta i potrebu za uklanjanjem nedosljednosti u nadzoru središnjih drugih ugovornih strana iz Unije i trećih zemalja, trebalo bi ojačati kapacitete ESMA-e za promicanje usklađenosti u nadzoru središnjih drugih ugovornih strana. U tu svrhu trebalo bi osnovati stalni unutarnji odbor za središnje druge ugovorne strane („Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane”) koji bi obavljao zadaće povezane sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u Uniji i središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. Uspostava, funkcije i sastav Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane osnovanog u okviru ESMA-e trebali bi biti jedinstveno rješenje kako bi se objedinila stručna znanja u području nadzora središnjih drugih ugovornih strana i ne bi trebali predstavljati presedan za europska nadzorna tijela.

| (8) | Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi biti odgovoran za specifične zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i financijska stabilnost Unije i njezinih država članica. |
| --- | --- |

(8)

Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi biti odgovoran za specifične zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i financijska stabilnost Unije i njezinih država članica.

| (9) | Kako bi se uključio cjelokupni raspon praktičnog iskustva i operativne stručnosti u vezi s nadzorom središnjih drugih ugovornih strana, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi se sastojati od predsjednika, neovisnih članova i nadležnih tijela država članica u kojima se nalazi središnja druga ugovorna strana koja ima odobrenje. Ako se Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje, središnje banke koje izdaju valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavljaju te središnje druge ugovorne strane trebale bi moći, na dobrovoljnoj osnovi, sudjelovati u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane u vezi s područjima procjena otpornosti, na razini Unije, središnjih drugih ugovornih strana na nepovoljna tržišna kretanja i relevantna tržišna kretanja, kako bi se olakšao pristup informacijama koje bi mogle biti relevantne za obavljanje njihovih zadaća. Ako se Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, središnje banke koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati odgovarajuća središnja druga ugovorna strana treće zemlje trebale bi moći, na dobrovoljnoj osnovi, sudjelovati u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane radi pripreme odluka u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje su sistemski važne ili će vjerojatno postati sistemske važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica (središnje druge ugovorne strane druge razine rizika). Središnje banke izdanja trebale bi biti članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane bez prava glasa. Predsjednik Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebao bi moći pozivati članove kolegija kao promatrače kako bi se osiguralo da Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane uzima u obzir stajališta drugih relevantnih tijela. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se uključio cjelokupni raspon praktičnog iskustva i operativne stručnosti u vezi s nadzorom središnjih drugih ugovornih strana, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi se sastojati od predsjednika, neovisnih članova i nadležnih tijela država članica u kojima se nalazi središnja druga ugovorna strana koja ima odobrenje. Ako se Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje, središnje banke koje izdaju valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavljaju te središnje druge ugovorne strane trebale bi moći, na dobrovoljnoj osnovi, sudjelovati u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane u vezi s područjima procjena otpornosti, na razini Unije, središnjih drugih ugovornih strana na nepovoljna tržišna kretanja i relevantna tržišna kretanja, kako bi se olakšao pristup informacijama koje bi mogle biti relevantne za obavljanje njihovih zadaća. Ako se Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, središnje banke koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati odgovarajuća središnja druga ugovorna strana treće zemlje trebale bi moći, na dobrovoljnoj osnovi, sudjelovati u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane radi pripreme odluka u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje su sistemski važne ili će vjerojatno postati sistemske važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica (središnje druge ugovorne strane druge razine rizika). Središnje banke izdanja trebale bi biti članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane bez prava glasa. Predsjednik Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebao bi moći pozivati članove kolegija kao promatrače kako bi se osiguralo da Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane uzima u obzir stajališta drugih relevantnih tijela.

| (10) | Kako bi se osigurala odgovarajuća razina stručnosti i odgovornosti, predsjednika i neovisne članove Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebao bi imenovati Odbor supervizora ESMA-e („Odbor supervizora”) na temelju postignuća, znanja iz područja poravnanja, aktivnosti nakon trgovanja, bonitetnog nadzora i financijskih pitanja te iskustva relevantnoga za nadzor i regulaciju središnjih drugih ugovornih strana, nakon otvorenog postupka odabira koji organizira i kojim upravlja Odbor supervizora, uz pomoć Komisije, kojim bi se trebalo poštovati načelo rodne ravnoteže. Prije imenovanja predsjednika i neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, a najkasnije mjesec dana nakon što ih je odabrao Odbor supervizora, Europski parlament trebao bi, nakon saslušanja odabranih osoba, odobriti ili odbiti njihovo imenovanje. Odbor supervizora može imenovati samo odabrane kandidate koje je odobrio Europski parlament. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se osigurala odgovarajuća razina stručnosti i odgovornosti, predsjednika i neovisne članove Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebao bi imenovati Odbor supervizora ESMA-e („Odbor supervizora”) na temelju postignuća, znanja iz područja poravnanja, aktivnosti nakon trgovanja, bonitetnog nadzora i financijskih pitanja te iskustva relevantnoga za nadzor i regulaciju središnjih drugih ugovornih strana, nakon otvorenog postupka odabira koji organizira i kojim upravlja Odbor supervizora, uz pomoć Komisije, kojim bi se trebalo poštovati načelo rodne ravnoteže. Prije imenovanja predsjednika i neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, a najkasnije mjesec dana nakon što ih je odabrao Odbor supervizora, Europski parlament trebao bi, nakon saslušanja odabranih osoba, odobriti ili odbiti njihovo imenovanje. Odbor supervizora može imenovati samo odabrane kandidate koje je odobrio Europski parlament.

| (11) | Kako bi se osigurala transparentnost i demokratska kontrola te zaštitila prava institucija Unije, predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebali bi za sve odluke koje donesu na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 odgovarati Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala transparentnost i demokratska kontrola te zaštitila prava institucija Unije, predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebali bi za sve odluke koje donesu na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012 odgovarati Europskom parlamentu i Vijeću.

| (12) | Predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebali bi postupati neovisno i objektivno u interesu Unije. Trebali bi osigurati da se na odgovarajući način vodi računa o pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i financijskoj stabilnosti u svakoj državi članici, neovisno o tome nalaze li se u njoj središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje, i u Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebali bi postupati neovisno i objektivno u interesu Unije. Trebali bi osigurati da se na odgovarajući način vodi računa o pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i financijskoj stabilnosti u svakoj državi članici, neovisno o tome nalaze li se u njoj središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje, i u Uniji.

| (13) | Kako bi se osigurao prikladan, djelotvoran i brz postupak donošenja odluka u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane, predsjednik, neovisni članovi i nadležna tijela država članica u kojima se nalazi središnja druga ugovorna strana koja ima odobrenje trebali bi imati pravo glasa. Predstavnici središnje banke ili središnjih banaka te promatrači ne bi trebali imati pravo glasa. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi svoje odluke donositi običnom većinom svojih članova, svaki član s pravom glasa trebao bi imati jedan glas, dok bi predsjednik trebao imati odlučujući glas u slučaju neodlučenog rezultata glasovanja. Konačnu ovlast za donošenje odluka i dalje bi trebao imati Odbor supervizora. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se osigurao prikladan, djelotvoran i brz postupak donošenja odluka u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane, predsjednik, neovisni članovi i nadležna tijela država članica u kojima se nalazi središnja druga ugovorna strana koja ima odobrenje trebali bi imati pravo glasa. Predstavnici središnje banke ili središnjih banaka te promatrači ne bi trebali imati pravo glasa. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi svoje odluke donositi običnom većinom svojih članova, svaki član s pravom glasa trebao bi imati jedan glas, dok bi predsjednik trebao imati odlučujući glas u slučaju neodlučenog rezultata glasovanja. Konačnu ovlast za donošenje odluka i dalje bi trebao imati Odbor supervizora.

| (14) | Kako bi se osigurao usklađen i dosljedan nadzorni pristup u Uniji, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi biti odgovoran za pripremu određenih posebnih odluka i obavljanje određenih zadaća povjerenih ESMA-i. Takvim odgovornostima jača se uloga koordinacije među nadležnim tijelima i među kolegijima koju ima ESMA s ciljem izgradnje zajedničke nadzorne kulture i dosljednih nadzornih praksi, posebice u pogledu područja nadzora koja imaju prekograničnu dimenziju ili mogući prekogranični učinak. U tom pogledu, takve relevantne nadzorne aktivnosti i odluke mogle bi uključivati posebice područja nadzora u kojima neujednačene nadzorne prakse mogu dovesti do rizika od regulatorne i nadzorne arbitraže ili ugroziti financijsku stabilnost. ESMA-u bi trebalo obavijestiti i o svim mišljenjima koja su donijeli kolegiji predviđeni u Uredbi (EU) br. 648/2012, među ostalim o temelju za donošenje odluke na koju se mišljenje kolegija odnosi, te o svim preporukama kojih se kolegij pridržavao u tim mišljenjima. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se osigurao usklađen i dosljedan nadzorni pristup u Uniji, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi biti odgovoran za pripremu određenih posebnih odluka i obavljanje određenih zadaća povjerenih ESMA-i. Takvim odgovornostima jača se uloga koordinacije među nadležnim tijelima i među kolegijima koju ima ESMA s ciljem izgradnje zajedničke nadzorne kulture i dosljednih nadzornih praksi, posebice u pogledu područja nadzora koja imaju prekograničnu dimenziju ili mogući prekogranični učinak. U tom pogledu, takve relevantne nadzorne aktivnosti i odluke mogle bi uključivati posebice područja nadzora u kojima neujednačene nadzorne prakse mogu dovesti do rizika od regulatorne i nadzorne arbitraže ili ugroziti financijsku stabilnost. ESMA-u bi trebalo obavijestiti i o svim mišljenjima koja su donijeli kolegiji predviđeni u Uredbi (EU) br. 648/2012, među ostalim o temelju za donošenje odluke na koju se mišljenje kolegija odnosi, te o svim preporukama kojih se kolegij pridržavao u tim mišljenjima.

| (15) | Osim toga, u okviru Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebala bi se odvijati obvezna ex ante razmjena i rasprava u vezi s nacrtima odluka nadležnih tijela središnjih drugih ugovornih strana o određenim područjima nadzora od posebne važnosti. Nadalje, na dobrovoljnoj osnovi i na inicijativu nadležnih tijela središnjih drugih ugovornih strana, svi nacrti odluka trebali bi moći podlijegati razmjeni na ex ante osnovi. ESMA ne bi trebala dati mišljenje ako, kao rezultat rasprave u okviru Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, nisu utvrđena različita mišljenja. Ovlašću ESMA-e za davanje mišljenja trebalo bi osigurati da nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane primi dodatni odgovor u vezi s nacrtom odluka od skupine nadzornika specijaliziranih za nadzor središnjih drugih ugovornih strana i s iskustvom u takvom nadzoru. Takva mišljenja ESMA-e ne bi trebala imati nikakvog utjecaja na odgovornost nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane za donošenje konačne odluke, što znači da bi konačni sadržaj dotične odluke i dalje u potpunosti bio u okviru diskrecijskog prava nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane. Ako se nadležno tijelo ne slaže s mišljenjem ESMA-e, trebalo bi ESMA-i dostaviti komentare o svakom značajnom odstupanju od tog mišljenja. Nadležno tijelo trebalo bi moći dostaviti komentare prije ili nakon donošenja odluke ili istodobno s donošenjem odluke. Međutim, ako nadležno tijelo dostavi komentare nakon donošenja odluke, trebalo bi to učiniti bez nepotrebne odgode. Mišljenje ESMA-e ne bi smjelo utjecati na ovlast kolegija da utvrde sadržaj svojeg mišljenja po vlastitom nahođenju, ako je to primjenjivo. |
| --- | --- |

(15)

Osim toga, u okviru Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebala bi se odvijati obvezna ex ante razmjena i rasprava u vezi s nacrtima odluka nadležnih tijela središnjih drugih ugovornih strana o određenim područjima nadzora od posebne važnosti. Nadalje, na dobrovoljnoj osnovi i na inicijativu nadležnih tijela središnjih drugih ugovornih strana, svi nacrti odluka trebali bi moći podlijegati razmjeni na ex ante osnovi. ESMA ne bi trebala dati mišljenje ako, kao rezultat rasprave u okviru Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, nisu utvrđena različita mišljenja. Ovlašću ESMA-e za davanje mišljenja trebalo bi osigurati da nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane primi dodatni odgovor u vezi s nacrtom odluka od skupine nadzornika specijaliziranih za nadzor središnjih drugih ugovornih strana i s iskustvom u takvom nadzoru. Takva mišljenja ESMA-e ne bi trebala imati nikakvog utjecaja na odgovornost nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane za donošenje konačne odluke, što znači da bi konačni sadržaj dotične odluke i dalje u potpunosti bio u okviru diskrecijskog prava nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane. Ako se nadležno tijelo ne slaže s mišljenjem ESMA-e, trebalo bi ESMA-i dostaviti komentare o svakom značajnom odstupanju od tog mišljenja. Nadležno tijelo trebalo bi moći dostaviti komentare prije ili nakon donošenja odluke ili istodobno s donošenjem odluke. Međutim, ako nadležno tijelo dostavi komentare nakon donošenja odluke, trebalo bi to učiniti bez nepotrebne odgode. Mišljenje ESMA-e ne bi smjelo utjecati na ovlast kolegija da utvrde sadržaj svojeg mišljenja po vlastitom nahođenju, ako je to primjenjivo.

| (16) | Ako nadzorne aktivnosti u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje pokažu nedostatak konvergencije i usklađenosti u primjeni Uredbe (EU) br. 648/2012, među ostalim na temelju obveznog i dobrovoljnog savjetovanja nadležnih tijela s ESMA-om i rasprava u okviru Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, ESMA bi trebala promicati potreban stupanj konvergencije i usklađenosti, među ostalim izdavanjem smjernica, preporuka ili mišljenja. Kako bi se olakšao taj proces, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi moći zatražiti da Odbor supervizora razmotri donošenje smjernica, preporuka i mišljenja od strane ESMA-e. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi također moći podnositi mišljenja Odboru supervizora u vezi s odlukama koje treba donijeti ESMA a i koje se odnose na zadaće i aktivnosti nadležnih tijela središnjih drugih ugovornih strana. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi, na primjer, davati mišljenja o nacrtima tehničkih standarda ili nacrtima smjernica koje je izradila ESMA u području izdavanja odobrenja i nadzora središnjih drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(16)

Ako nadzorne aktivnosti u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje pokažu nedostatak konvergencije i usklađenosti u primjeni Uredbe (EU) br. 648/2012, među ostalim na temelju obveznog i dobrovoljnog savjetovanja nadležnih tijela s ESMA-om i rasprava u okviru Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, ESMA bi trebala promicati potreban stupanj konvergencije i usklađenosti, među ostalim izdavanjem smjernica, preporuka ili mišljenja. Kako bi se olakšao taj proces, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi moći zatražiti da Odbor supervizora razmotri donošenje smjernica, preporuka i mišljenja od strane ESMA-e. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi također moći podnositi mišljenja Odboru supervizora u vezi s odlukama koje treba donijeti ESMA a i koje se odnose na zadaće i aktivnosti nadležnih tijela središnjih drugih ugovornih strana. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi, na primjer, davati mišljenja o nacrtima tehničkih standarda ili nacrtima smjernica koje je izradila ESMA u području izdavanja odobrenja i nadzora središnjih drugih ugovornih strana.

| (17) | Kako bi se osigurao djelotvoran nadzor u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi pripremiti cjelovite nacrte odluka kako bi ih odobrio Odbor supervizora i obavljati zadaće povjerene ESMA-i u pogledu odredaba koje se odnose na priznavanje i nadzor središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja koje su utvrđene u Uredbi (EU) br. 648/2012. S obzirom na to da su suradnja i informacije ključni, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi, kada se sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, dijeliti relevantne informacije s kolegijem za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja, uključujući cjelovite nacrte odluka koje podnosi Odboru supervizora, konačne odluke koje je donio Odbor supervizora, dnevne redove i zapisnike sa sastanaka Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane i zahtjeve za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurao djelotvoran nadzor u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi pripremiti cjelovite nacrte odluka kako bi ih odobrio Odbor supervizora i obavljati zadaće povjerene ESMA-i u pogledu odredaba koje se odnose na priznavanje i nadzor središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja koje su utvrđene u Uredbi (EU) br. 648/2012. S obzirom na to da su suradnja i informacije ključni, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi, kada se sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, dijeliti relevantne informacije s kolegijem za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja, uključujući cjelovite nacrte odluka koje podnosi Odboru supervizora, konačne odluke koje je donio Odbor supervizora, dnevne redove i zapisnike sa sastanaka Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane i zahtjeve za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.

| (18) | Kako bi se osiguralo djelotvorno obavljanje njegovih zadaća, u tu svrhu namijenjeno osoblje ESMA-e trebalo bi podupirati Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane kako bi se pripremili njegovi sastanci, pripremile analize potrebne za obavljanje njegovih zadaća i kako bi mu se pružila potpora u njegovoj međunarodnoj suradnji. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se osiguralo djelotvorno obavljanje njegovih zadaća, u tu svrhu namijenjeno osoblje ESMA-e trebalo bi podupirati Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane kako bi se pripremili njegovi sastanci, pripremile analize potrebne za obavljanje njegovih zadaća i kako bi mu se pružila potpora u njegovoj međunarodnoj suradnji.

| (19) | Središnje banke izdanja trebale bi biti uključene u pripremu odluka Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane u vezi s klasifikacijom središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja prema njihovoj sistemskoj važnosti i nadzorom središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika kako bi se osiguralo pravilno izvršavanje njihovih zadaća u vezi s monetarnom politikom i neometano funkcioniranje platnih sustava. S obzirom na to da bi odluke ESMA-e u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika u pogledu zahtjevâ za iznosom nadoknade, kontrole likvidnosnog rizika, kolaterala, namire i odobrenja ugovora o međudjelovanju mogle biti od posebne važnosti za zadaće središnjih banaka, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi se savjetovati sa središnjim bankama koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavljaju ili će obavljati središnje druge ugovorne strane trećih zemalja na temelju mehanizma „poštuj ili objasni”. |
| --- | --- |

(19)

Središnje banke izdanja trebale bi biti uključene u pripremu odluka Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane u vezi s klasifikacijom središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja prema njihovoj sistemskoj važnosti i nadzorom središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika kako bi se osiguralo pravilno izvršavanje njihovih zadaća u vezi s monetarnom politikom i neometano funkcioniranje platnih sustava. S obzirom na to da bi odluke ESMA-e u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika u pogledu zahtjevâ za iznosom nadoknade, kontrole likvidnosnog rizika, kolaterala, namire i odobrenja ugovora o međudjelovanju mogle biti od posebne važnosti za zadaće središnjih banaka, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane trebao bi se savjetovati sa središnjim bankama koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavljaju ili će obavljati središnje druge ugovorne strane trećih zemalja na temelju mehanizma „poštuj ili objasni”.

| (20) | Odbor supervizora trebao bi donijeti nacrte odluka koje je podnio Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane, u skladu s postupkom donošenja odluka utvrđenim u Uredbi (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Kako bi se osigurao djelotvoran i brz postupak donošenja odluka, Odbor supervizora trebao bi u roku od tri radna dana donijeti određene odluke koje se ne odnose na priznavanje, klasifikaciju središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja, posebne zahtjeve uvedene za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, preispitivanje ili povlačenje priznavanja ili na ključne elemente nadzora središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja koji je u tijeku, ako je potrebno savjetovanje sa središnjim bankama izdanja. |
| --- | --- |

(20)

Odbor supervizora trebao bi donijeti nacrte odluka koje je podnio Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane, u skladu s postupkom donošenja odluka utvrđenim u Uredbi (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Kako bi se osigurao djelotvoran i brz postupak donošenja odluka, Odbor supervizora trebao bi u roku od tri radna dana donijeti određene odluke koje se ne odnose na priznavanje, klasifikaciju središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja, posebne zahtjeve uvedene za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, preispitivanje ili povlačenje priznavanja ili na ključne elemente nadzora središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja koji je u tijeku, ako je potrebno savjetovanje sa središnjim bankama izdanja.

| (21) | Kako bi se dodatno promicala konvergencija nadzornih odluka, ESMA bi trebala dobiti nove mandate za izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda o proširenju aktivnosti i usluga te za određivanje uvjeta pod kojima se promjene modela i parametara smatraju značajnima. Nadalje, ESMA bi trebala izdavati potrebne smjernice za dodatno određivanje zajedničkih postupaka za proces nadzornog preispitivanja i ocjene u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se dodatno promicala konvergencija nadzornih odluka, ESMA bi trebala dobiti nove mandate za izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda o proširenju aktivnosti i usluga te za određivanje uvjeta pod kojima se promjene modela i parametara smatraju značajnima. Nadalje, ESMA bi trebala izdavati potrebne smjernice za dodatno određivanje zajedničkih postupaka za proces nadzornog preispitivanja i ocjene u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama.

| (22) | Funkcioniranje kolegija uspostavljenih za središnje druge ugovorne strane Unije ključno je za djelotvoran nadzor središnjih drugih ugovornih strana. Kako bi se osigurala usklađenost, u cijeloj Uniji, postupaka u okviru kolegija, trebalo bi precizirati i dodatno standardizirati pisane sporazume kojima se određuju praktični aranžmani za funkcioniranje kolegija. Kako bi se dodatno promicala uloga članova kolegija, oni bi trebali imati pravo doprinositi utvrđivanju dnevnog reda za sastanke kolegija. Kako bi se povećala transparentnost kolegija, njihov sastav trebao bi biti javan. Kako bi se izbjegao bilo kakav sukob interesa, Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (7) određuje se da bi se nadzorne zadaće koje izvršava ESB i zadaće u vezi s monetarnom politikom te sve druge njegove zadaće trebale provoditi potpuno odvojeno. To specifično odvajanje odgovornosti ESB-a trebalo bi prepoznati. U skladu s time, ako je ESB član kolegija uspostavljenoga za središnju drugu ugovornu stranu Unije zbog svoje funkcije nadležnog tijela pojedinog člana sustava poravnanja u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma i zbog svoje funkcije središnje banke izdanja kao predstavnika Eurosustava, ESB-u bi trebalo dodijeliti dva glasa u kolegiju. |
| --- | --- |

(22)

Funkcioniranje kolegija uspostavljenih za središnje druge ugovorne strane Unije ključno je za djelotvoran nadzor središnjih drugih ugovornih strana. Kako bi se osigurala usklađenost, u cijeloj Uniji, postupaka u okviru kolegija, trebalo bi precizirati i dodatno standardizirati pisane sporazume kojima se određuju praktični aranžmani za funkcioniranje kolegija. Kako bi se dodatno promicala uloga članova kolegija, oni bi trebali imati pravo doprinositi utvrđivanju dnevnog reda za sastanke kolegija. Kako bi se povećala transparentnost kolegija, njihov sastav trebao bi biti javan. Kako bi se izbjegao bilo kakav sukob interesa, Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (7) određuje se da bi se nadzorne zadaće koje izvršava ESB i zadaće u vezi s monetarnom politikom te sve druge njegove zadaće trebale provoditi potpuno odvojeno. To specifično odvajanje odgovornosti ESB-a trebalo bi prepoznati. U skladu s time, ako je ESB član kolegija uspostavljenoga za središnju drugu ugovornu stranu Unije zbog svoje funkcije nadležnog tijela pojedinog člana sustava poravnanja u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma i zbog svoje funkcije središnje banke izdanja kao predstavnika Eurosustava, ESB-u bi trebalo dodijeliti dva glasa u kolegiju.

| (23) | Broj središnjih banaka izdanja i nadležnih tijela odgovornih za nadzor članova sustava poravnanja država članica koji su zastupljeni u kolegijima uspostavljenima za središnje druge ugovorne strane Unije trenutačno je ograničen. Kako bi se većem broju središnjih banaka izdanja i nadležnih tijela drugih država članica na čiju bi financijsku stabilnost mogle utjecati financijske teškoće pojedine središnje druge ugovorne strane olakšao pristup informacijama, dodatne središnje banke izdanja i nadležna tijela trebali bi moći na zahtjev sudjelovati u kolegijima. Kako bi se promicala dosljednost nadzora središnjih drugih ugovornih strana širom Unije, predsjednik ili neovisni član Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebao bi također sudjelovati u kolegijima. Kako bi se osigurao prikladan, djelotvoran i brz postupak donošenja odluka, središnje banke izdanja i nadležna tijela, koji sudjeluju na temelju zahtjeva, kao i predsjednik ili neovisni član Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane ne bi trebali imati pravo glasa. |
| --- | --- |

(23)

Broj središnjih banaka izdanja i nadležnih tijela odgovornih za nadzor članova sustava poravnanja država članica koji su zastupljeni u kolegijima uspostavljenima za središnje druge ugovorne strane Unije trenutačno je ograničen. Kako bi se većem broju središnjih banaka izdanja i nadležnih tijela drugih država članica na čiju bi financijsku stabilnost mogle utjecati financijske teškoće pojedine središnje druge ugovorne strane olakšao pristup informacijama, dodatne središnje banke izdanja i nadležna tijela trebali bi moći na zahtjev sudjelovati u kolegijima. Kako bi se promicala dosljednost nadzora središnjih drugih ugovornih strana širom Unije, predsjednik ili neovisni član Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane trebao bi također sudjelovati u kolegijima. Kako bi se osigurao prikladan, djelotvoran i brz postupak donošenja odluka, središnje banke izdanja i nadležna tijela, koji sudjeluju na temelju zahtjeva, kao i predsjednik ili neovisni član Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane ne bi trebali imati pravo glasa.

| (24) | Kako bi se ojačala njihova uloga, kolegiji bi trebali moći davati mišljenja o dodatnim područjima nadzora koja imaju ključan utjecaj na poslovne operacije pojedine središnje druge ugovorne strane, među ostalim o procjenama dioničara i članova s kvalificiranim udjelima u središnjim drugim ugovornim stranama i izdvajanju poslovnih funkcija, usluga ili aktivnosti. Osim toga, na zahtjev bilo kojeg člana kolegija, kolegij bi trebao moći u svoja mišljenja uključiti preporuke namijenjene rješavanju nedostataka u upravljanju rizikom središnje druge ugovorne strane i povećanju njezine otpornosti, pod uvjetom da kolegij o tome donese većinsku odluku. Glasovanje kolegija o uključivanju takvih preporuka trebalo bi se odvijati odvojeno od glasovanja kolegija o mišljenju. Kako bi se ojačao učinak mišljenja i preporuka kolegija, nadležna tijela trebala bi ih propisno razmotriti i dati obrazloženje u slučajevima značajnog odstupanja od tih mišljenja ili preporuka. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se ojačala njihova uloga, kolegiji bi trebali moći davati mišljenja o dodatnim područjima nadzora koja imaju ključan utjecaj na poslovne operacije pojedine središnje druge ugovorne strane, među ostalim o procjenama dioničara i članova s kvalificiranim udjelima u središnjim drugim ugovornim stranama i izdvajanju poslovnih funkcija, usluga ili aktivnosti. Osim toga, na zahtjev bilo kojeg člana kolegija, kolegij bi trebao moći u svoja mišljenja uključiti preporuke namijenjene rješavanju nedostataka u upravljanju rizikom središnje druge ugovorne strane i povećanju njezine otpornosti, pod uvjetom da kolegij o tome donese većinsku odluku. Glasovanje kolegija o uključivanju takvih preporuka trebalo bi se odvijati odvojeno od glasovanja kolegija o mišljenju. Kako bi se ojačao učinak mišljenja i preporuka kolegija, nadležna tijela trebala bi ih propisno razmotriti i dati obrazloženje u slučajevima značajnog odstupanja od tih mišljenja ili preporuka.

| (25) | Potrebno je revidirati i nadzorne sustave u Uredbi (EU) br. 648/2012 za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje u Uniji nude usluge poravnanja. Kako bi se izbjegle bitne posljedice za financijsku stabilnost subjekata iz Unije, potrebno je poboljšati pristup informacijama, kapacitet za provedbu izravnog nadzora i istraga, mogućnost razmjene informacija o središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja među relevantnim tijelima Unije i tijelima država članica, kao i mogućnost izvršavanja odluka ESMA-e prema središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. Prisutan je i rizik od toga da promjene pravila o središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja ili regulatornog okvira treće zemlje nije moguće uzeti u obzir i da bi one mogle negativno utjecati na regulatorne ili nadzorne rezultate, što bi moglo dovesti do nejednakih uvjeta za središnje druge ugovorne strane Unije i središnje druge ugovorne strane trećih zemalja. |
| --- | --- |

(25)

Potrebno je revidirati i nadzorne sustave u Uredbi (EU) br. 648/2012 za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje u Uniji nude usluge poravnanja. Kako bi se izbjegle bitne posljedice za financijsku stabilnost subjekata iz Unije, potrebno je poboljšati pristup informacijama, kapacitet za provedbu izravnog nadzora i istraga, mogućnost razmjene informacija o središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja među relevantnim tijelima Unije i tijelima država članica, kao i mogućnost izvršavanja odluka ESMA-e prema središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. Prisutan je i rizik od toga da promjene pravila o središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja ili regulatornog okvira treće zemlje nije moguće uzeti u obzir i da bi one mogle negativno utjecati na regulatorne ili nadzorne rezultate, što bi moglo dovesti do nejednakih uvjeta za središnje druge ugovorne strane Unije i središnje druge ugovorne strane trećih zemalja.

| (26) | Poravnanje znatnog broja financijskih instrumenata iskazanih u valutama Unije obavljaju središnje druge ugovorne strane trećih zemalja. To podrazumijeva znatne izazove za tijela Unije i tijela država članica u zaštiti financijske stabilnosti. |
| --- | --- |

(26)

Poravnanje znatnog broja financijskih instrumenata iskazanih u valutama Unije obavljaju središnje druge ugovorne strane trećih zemalja. To podrazumijeva znatne izazove za tijela Unije i tijela država članica u zaštiti financijske stabilnosti.

| (27) | U okviru svoje predanosti integriranim financijskim tržištima, Komisija bi trebala i dalje na temelju odluka o istovrijednosti utvrđivati ispunjavaju li pravni i nadzorni okviri trećih zemalja zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 648/2012. Kako bi se poboljšala provedba postojećeg sustava istovrijednosti u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama, Komisija bi trebala moći prema potrebi dodatno odrediti kriterije za procjenu istovrijednosti sustavâ središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. Također je potrebno ESMA-i dodijeliti ovlast praćenja regulatornih i nadzornih kretanja u tim sustavima središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja čiju je istovrijednost utvrdila Komisija. Time bi se trebalo osigurati da treće zemlje i dalje ispunjavaju kriterije o istovrijednosti i sve ostale posebne uvjete utvrđene za primjenu kriterija o istovrijednosti. ESMA bi o svojim nalazima na povjerljivoj osnovi trebala izvješćivati Europski parlament, Vijeće, Komisiju i kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja. |
| --- | --- |

(27)

U okviru svoje predanosti integriranim financijskim tržištima, Komisija bi trebala i dalje na temelju odluka o istovrijednosti utvrđivati ispunjavaju li pravni i nadzorni okviri trećih zemalja zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 648/2012. Kako bi se poboljšala provedba postojećeg sustava istovrijednosti u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama, Komisija bi trebala moći prema potrebi dodatno odrediti kriterije za procjenu istovrijednosti sustavâ središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. Također je potrebno ESMA-i dodijeliti ovlast praćenja regulatornih i nadzornih kretanja u tim sustavima središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja čiju je istovrijednost utvrdila Komisija. Time bi se trebalo osigurati da treće zemlje i dalje ispunjavaju kriterije o istovrijednosti i sve ostale posebne uvjete utvrđene za primjenu kriterija o istovrijednosti. ESMA bi o svojim nalazima na povjerljivoj osnovi trebala izvješćivati Europski parlament, Vijeće, Komisiju i kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja.

| (28) | Komisija trenutačno može u svakom trenutku izmijeniti, suspendirati, preispitati ili opozvati odluku o istovrijednosti, osobito ako u trećoj zemlji dođe do promjena koje bitno utječu na elemente koji su ocijenjeni u skladu sa zahtjevima o istovrijednosti iz Uredbe (EU) br. 648/2012. Ako relevantna tijela treće zemlje više ne surađuju u dobroj vjeri s ESMA-om ili drugim nadzornim tijelima Unije ili prestanu na trajnoj osnovi ispunjavati primjenjive zahtjeve o istovrijednosti, Komisija također može, među ostalim, upozoriti ta tijela ili objaviti posebnu preporuku. Ako u bilo kojem trenutku odluči opozvati odluku o istovrijednosti, Komisija može odgoditi datum primjene te odluke kako bi otklonila rizike za financijsku stabilnost ili rizike poremećaja na tržištu. Osim tih ovlasti koje trenutačno ima, Komisija bi trebala moći utvrditi posebne uvjete kojima bi se osiguralo da treća zemlja na koju se odnosi odluka o istovrijednosti i dalje na kontinuiranoj osnovi ispunjava kriterije o istovrijednosti. Komisija bi trebala moći utvrditi i uvjete kojima se osigurava da ESMA može djelotvorno ispunjavati svoje odgovornosti u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja priznatima u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 ili u vezi s praćenjem regulatornih i nadzornih kretanja u trećim zemljama koja su relevantna za donesene odluke o istovrijednosti. |
| --- | --- |

(28)

Komisija trenutačno može u svakom trenutku izmijeniti, suspendirati, preispitati ili opozvati odluku o istovrijednosti, osobito ako u trećoj zemlji dođe do promjena koje bitno utječu na elemente koji su ocijenjeni u skladu sa zahtjevima o istovrijednosti iz Uredbe (EU) br. 648/2012. Ako relevantna tijela treće zemlje više ne surađuju u dobroj vjeri s ESMA-om ili drugim nadzornim tijelima Unije ili prestanu na trajnoj osnovi ispunjavati primjenjive zahtjeve o istovrijednosti, Komisija također može, među ostalim, upozoriti ta tijela ili objaviti posebnu preporuku. Ako u bilo kojem trenutku odluči opozvati odluku o istovrijednosti, Komisija može odgoditi datum primjene te odluke kako bi otklonila rizike za financijsku stabilnost ili rizike poremećaja na tržištu. Osim tih ovlasti koje trenutačno ima, Komisija bi trebala moći utvrditi posebne uvjete kojima bi se osiguralo da treća zemlja na koju se odnosi odluka o istovrijednosti i dalje na kontinuiranoj osnovi ispunjava kriterije o istovrijednosti. Komisija bi trebala moći utvrditi i uvjete kojima se osigurava da ESMA može djelotvorno ispunjavati svoje odgovornosti u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja priznatima u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 ili u vezi s praćenjem regulatornih i nadzornih kretanja u trećim zemljama koja su relevantna za donesene odluke o istovrijednosti.

| (29) | S obzirom na sve veću prekograničnu dimenziju središnjih drugih ugovornih strana i međusobne povezanosti unutar financijskog sustava Unije potrebno je poboljšati sposobnost Unije za utvrđivanje, praćenje i smanjivanje potencijalnih rizika povezanih sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. Stoga bi trebalo pojačati ulogu ESMA-e kako bi mogla djelotvorno nadzirati središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje podnose zahtjev za priznavanje radi pružanja usluga poravnanja u Uniji. Trebalo bi poboljšati i sudjelovanje središnjih banaka izdanja iz Unije u priznavanju, nadzoru, preispitivanju priznavanja i povlačenju priznavanja središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja koje posluju s valutom koju one izdaju. Stoga bi se sa središnjim bankama izdanja iz Unije trebalo savjetovati o određenim aspektima koji utječu na njihove odgovornosti u području monetarne politike u vezi s financijskim instrumentima iskazanima u valutama Unije čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnje druge ugovorne strane koje se nalaze izvan Unije. |
| --- | --- |

(29)

S obzirom na sve veću prekograničnu dimenziju središnjih drugih ugovornih strana i međusobne povezanosti unutar financijskog sustava Unije potrebno je poboljšati sposobnost Unije za utvrđivanje, praćenje i smanjivanje potencijalnih rizika povezanih sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. Stoga bi trebalo pojačati ulogu ESMA-e kako bi mogla djelotvorno nadzirati središnje druge ugovorne strane trećih zemalja koje podnose zahtjev za priznavanje radi pružanja usluga poravnanja u Uniji. Trebalo bi poboljšati i sudjelovanje središnjih banaka izdanja iz Unije u priznavanju, nadzoru, preispitivanju priznavanja i povlačenju priznavanja središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja koje posluju s valutom koju one izdaju. Stoga bi se sa središnjim bankama izdanja iz Unije trebalo savjetovati o određenim aspektima koji utječu na njihove odgovornosti u području monetarne politike u vezi s financijskim instrumentima iskazanima u valutama Unije čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnje druge ugovorne strane koje se nalaze izvan Unije.

| (30) | Nakon što Komisija utvrdi da je pravni i nadzorni okvir pojedine treće zemlje istovrijedan okviru Unije, u postupku priznavanja središnjih drugih ugovornih strana iz te treće zemlje trebalo bi uzeti u obzir rizike koje te središnje druge ugovorne strane predstavljaju za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica. |
| --- | --- |

(30)

Nakon što Komisija utvrdi da je pravni i nadzorni okvir pojedine treće zemlje istovrijedan okviru Unije, u postupku priznavanja središnjih drugih ugovornih strana iz te treće zemlje trebalo bi uzeti u obzir rizike koje te središnje druge ugovorne strane predstavljaju za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica.

| (31) | ESMA bi pri razmatranju zahtjeva za priznavanje središnje druge ugovorne strane treće zemlje trebala procijeniti stupanj sistemskog rizika koji središnja druga ugovorna strana predstavlja za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica na temelju objektivnih i transparentnih kriterija utvrđenih u ovoj Uredbi. Tim kriterijima trebalo bi se doprinijeti ukupnoj procjeni. Pojedinačno, nijedan od tih kriterija ne bi se trebao smatrati odlučujućim sam po sebi. Pri procjeni profila rizičnosti središnje druge ugovorne strane treće zemlje ESMA bi trebala razmotriti sve rizike, uključujući operativne rizike kao što su prijevare, kriminalne aktivnosti te rizici povezani s informatičkom tehnologijom i kiberrizici. Delegiranim aktom Komisije trebalo bi dodatno odrediti te kriterije. Pri preciziranju tih kriterija trebalo bi uzeti u obzir narav transakcija čije je poravnanje obavila središnja druga ugovorna strana, uključujući njihovu složenost, nestabilnost cijena i prosječni rok dospijeća, kao i transparentnost i likvidnost dotičnih tržišta te stupanj u kojem su aktivnosti poravnanja te središnje druge ugovorne strane iskazane u eurima ili u drugim valutama Unije. U tom pogledu, posebna obilježja određenih ugovora o poljoprivrednim robnim izvedenicama koji su uvršteni na uređena tržišta trećih zemalja i koji se na njima izvršavaju, a koji se odnose na tržišta koja u velikoj mjeri služe domaćim nefinancijskim drugim ugovornim stranama u toj trećoj zemlji koje putem tih ugovora upravljaju svojim komercijalnim rizicima, mogu predstavljati neznatan rizik za članove sustava poravnanja i mjesta trgovanja u Uniji zbog niskog stupnja njihove sistemske međupovezanosti s ostatkom financijskog sustava. Ako je u trećoj zemlji na snazi okvir za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana, ESMA bi to također trebala uzeti u obzir u svojoj analizi stupnja sistemskog rizika koji središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u toj trećoj zemlji koja podnosi zahtjev predstavlja za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica. |
| --- | --- |

(31)

ESMA bi pri razmatranju zahtjeva za priznavanje središnje druge ugovorne strane treće zemlje trebala procijeniti stupanj sistemskog rizika koji središnja druga ugovorna strana predstavlja za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica na temelju objektivnih i transparentnih kriterija utvrđenih u ovoj Uredbi. Tim kriterijima trebalo bi se doprinijeti ukupnoj procjeni. Pojedinačno, nijedan od tih kriterija ne bi se trebao smatrati odlučujućim sam po sebi. Pri procjeni profila rizičnosti središnje druge ugovorne strane treće zemlje ESMA bi trebala razmotriti sve rizike, uključujući operativne rizike kao što su prijevare, kriminalne aktivnosti te rizici povezani s informatičkom tehnologijom i kiberrizici. Delegiranim aktom Komisije trebalo bi dodatno odrediti te kriterije. Pri preciziranju tih kriterija trebalo bi uzeti u obzir narav transakcija čije je poravnanje obavila središnja druga ugovorna strana, uključujući njihovu složenost, nestabilnost cijena i prosječni rok dospijeća, kao i transparentnost i likvidnost dotičnih tržišta te stupanj u kojem su aktivnosti poravnanja te središnje druge ugovorne strane iskazane u eurima ili u drugim valutama Unije. U tom pogledu, posebna obilježja određenih ugovora o poljoprivrednim robnim izvedenicama koji su uvršteni na uređena tržišta trećih zemalja i koji se na njima izvršavaju, a koji se odnose na tržišta koja u velikoj mjeri služe domaćim nefinancijskim drugim ugovornim stranama u toj trećoj zemlji koje putem tih ugovora upravljaju svojim komercijalnim rizicima, mogu predstavljati neznatan rizik za članove sustava poravnanja i mjesta trgovanja u Uniji zbog niskog stupnja njihove sistemske međupovezanosti s ostatkom financijskog sustava. Ako je u trećoj zemlji na snazi okvir za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana, ESMA bi to također trebala uzeti u obzir u svojoj analizi stupnja sistemskog rizika koji središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u toj trećoj zemlji koja podnosi zahtjev predstavlja za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica.

| (32) | Središnje druge ugovorne strane koje nisu sistemski važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica trebale bi se smatrati središnjim drugim ugovornim stranama prve razine rizika. Središnje druge ugovorne strane koje su sistemski važne ili će vjerojatno postati sistemske važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica trebale bi se smatrati središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika. Ako ESMA utvrdi da središnja druga ugovorna strana treće zemlje nije sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, na tu središnju drugu ugovornu stranu trebalo bi primjenjivati postojeće uvjete o priznavanju iz Uredbe (EU) br. 648/2012. Ako ESMA utvrdi da je središnja druga ugovorna strana treće zemlje sistemski važna, za tu središnju drugu ugovornu stranu trebalo bi uvesti posebne zahtjeve. ESMA bi takvu središnju drugu ugovornu stranu trebala priznati samo ako ta središnja druga ugovorna strana ispunjava te zahtjeve. Ti zahtjevi trebali bi uključivati određene bonitetne zahtjeve utvrđene u Uredbi (EU) br. 648/2012 kojima se nastoji povećati sigurnost i učinkovitost pojedine središnje druge ugovorne strane. ESMA bi trebala biti izravno odgovorna za osiguravanje toga da sistemski važna središnja druga ugovorna strana treće zemlje ispunjava te zahtjeve. Povezani zahtjevi trebali bi ESMA-i također omogućiti provedbu cjelovitog i djelotvornog nadzora te središnje druge ugovorne strane na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(32)

Središnje druge ugovorne strane koje nisu sistemski važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica trebale bi se smatrati središnjim drugim ugovornim stranama prve razine rizika. Središnje druge ugovorne strane koje su sistemski važne ili će vjerojatno postati sistemske važne za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica trebale bi se smatrati središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika. Ako ESMA utvrdi da središnja druga ugovorna strana treće zemlje nije sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, na tu središnju drugu ugovornu stranu trebalo bi primjenjivati postojeće uvjete o priznavanju iz Uredbe (EU) br. 648/2012. Ako ESMA utvrdi da je središnja druga ugovorna strana treće zemlje sistemski važna, za tu središnju drugu ugovornu stranu trebalo bi uvesti posebne zahtjeve. ESMA bi takvu središnju drugu ugovornu stranu trebala priznati samo ako ta središnja druga ugovorna strana ispunjava te zahtjeve. Ti zahtjevi trebali bi uključivati određene bonitetne zahtjeve utvrđene u Uredbi (EU) br. 648/2012 kojima se nastoji povećati sigurnost i učinkovitost pojedine središnje druge ugovorne strane. ESMA bi trebala biti izravno odgovorna za osiguravanje toga da sistemski važna središnja druga ugovorna strana treće zemlje ispunjava te zahtjeve. Povezani zahtjevi trebali bi ESMA-i također omogućiti provedbu cjelovitog i djelotvornog nadzora te središnje druge ugovorne strane na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (33) | Kako bi se osigurala odgovarajuća uključenost središnje banke ili središnjih banaka koja(-e) izdaje(-u) sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavljaju ili će obavljati središnje druge ugovorne strane trećih zemalja u priznavanje središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika, ESMA bi prilikom priznavanja takvih središnjih drugih ugovornih strana u obzir trebala uzeti njihovo ispunjavanje posebnih zahtjeva koje su te središnje banke izdanja možda uvele pri obavljanju svojih zadaća monetarne politike. Ti zahtjevi trebali bi se odnositi na dostavu informacija središnjoj banci izdanja ili središnjim bankama izdanja na njezin/njihov obrazložen zahtjev, suradnju središnjih drugih ugovornih strana sa središnjom bankom izdanja ili sa središnjim bankama izdanja u kontekstu procjene otpornosti središnje druge ugovorne strane na nepovoljna tržišna kretanja koju je provela ESMA, otvaranje prekonoćnog depozitnog računa u središnjoj banci izdanja ili središnjim bankama izdanja i na zahtjeve u izvanrednim situacijama koje središnja banka izdanja ili središnje banke izdanja smatraju potrebnima. Kriteriji pristupa i zahtjevi središnje banke izdanja ili središnjih banaka izdanja za otvaranje prekonoćnog depozitnog računa ne bi trebali rezultirati obvezom preseljenja svih ili dijela usluga poravnanja središnje druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se osigurala odgovarajuća uključenost središnje banke ili središnjih banaka koja(-e) izdaje(-u) sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavljaju ili će obavljati središnje druge ugovorne strane trećih zemalja u priznavanje središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika, ESMA bi prilikom priznavanja takvih središnjih drugih ugovornih strana u obzir trebala uzeti njihovo ispunjavanje posebnih zahtjeva koje su te središnje banke izdanja možda uvele pri obavljanju svojih zadaća monetarne politike. Ti zahtjevi trebali bi se odnositi na dostavu informacija središnjoj banci izdanja ili središnjim bankama izdanja na njezin/njihov obrazložen zahtjev, suradnju središnjih drugih ugovornih strana sa središnjom bankom izdanja ili sa središnjim bankama izdanja u kontekstu procjene otpornosti središnje druge ugovorne strane na nepovoljna tržišna kretanja koju je provela ESMA, otvaranje prekonoćnog depozitnog računa u središnjoj banci izdanja ili središnjim bankama izdanja i na zahtjeve u izvanrednim situacijama koje središnja banka izdanja ili središnje banke izdanja smatraju potrebnima. Kriteriji pristupa i zahtjevi središnje banke izdanja ili središnjih banaka izdanja za otvaranje prekonoćnog depozitnog računa ne bi trebali rezultirati obvezom preseljenja svih ili dijela usluga poravnanja središnje druge ugovorne strane.

| (34) | Kada je riječ o zahtjevima koje bi središnja banka izdanja ili središnje banke izdanja mogla(-e) moći uvesti u izvanrednim situacijama, kretanja na tržištima čije se poravnanje obavlja putem središnjih drugih ugovornih stranka mogla bi utjecati na prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava u situacijama kao što su stresovi na tržištima (osobito na tržištu novca i repo tržištu) na koja se središnja druga ugovorna strana oslanja kako bi osigurala likvidnost, situacije u kojima se operacijama središnjih drugih ugovornih strana doprinosi smanjenju likvidnosti na tržištu ili ozbiljne smetnje u aranžmanima za plaćanje ili namiru zbog kojih središnja druga ugovorna strana ne može ispuniti svoje obveze plaćanja ili povećati svoje potrebe za likvidnošću. Utvrđivanje postojanja takvih izvanrednih situacija ovisi isključivo o razmatranjima monetarne politike i ne mora se podudarati s bilo kojom kriznom situacijom u vezi sa središnjom drugom ugovornom stranom. U takvim situacijama bonitetnim okvirom stoga se možda ne ublažavaju u potpunosti posljedični rizici, i u tom bi slučaju moglo biti potrebno izravno djelovanje središnje banke izdanja ili središnjih banaka izdanja kako bi se osigurao prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava. |
| --- | --- |

(34)

Kada je riječ o zahtjevima koje bi središnja banka izdanja ili središnje banke izdanja mogla(-e) moći uvesti u izvanrednim situacijama, kretanja na tržištima čije se poravnanje obavlja putem središnjih drugih ugovornih stranka mogla bi utjecati na prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava u situacijama kao što su stresovi na tržištima (osobito na tržištu novca i repo tržištu) na koja se središnja druga ugovorna strana oslanja kako bi osigurala likvidnost, situacije u kojima se operacijama središnjih drugih ugovornih strana doprinosi smanjenju likvidnosti na tržištu ili ozbiljne smetnje u aranžmanima za plaćanje ili namiru zbog kojih središnja druga ugovorna strana ne može ispuniti svoje obveze plaćanja ili povećati svoje potrebe za likvidnošću. Utvrđivanje postojanja takvih izvanrednih situacija ovisi isključivo o razmatranjima monetarne politike i ne mora se podudarati s bilo kojom kriznom situacijom u vezi sa središnjom drugom ugovornom stranom. U takvim situacijama bonitetnim okvirom stoga se možda ne ublažavaju u potpunosti posljedični rizici, i u tom bi slučaju moglo biti potrebno izravno djelovanje središnje banke izdanja ili središnjih banaka izdanja kako bi se osigurao prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava.

| (35) | U takvim izvanrednim situacijama moglo bi biti potrebno da središnje banke izdanja, u mjeri u kojoj je to dopušteno njihovim odgovarajućim institucijskim okvirima, uvedu privremene zahtjeve u vezi s likvidnosnim rizicima, aranžmanima za namiru, zahtjevima za iznosom nadoknade, kolateralima ili ugovorima o međudjelovanju. Neispunjavanje takvih privremenih zahtjeva moglo bi potaknuti ESMA-u da povuče priznavanje središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. Ti zahtjevi mogli bi posebno obuhvaćati privremena poboljšanja upravljanja likvidnosnim rizikom središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, kao što su povećanje zaštitnog sloja likvidnosti, povećanje učestalosti prikupljanja unutardnevnih iznosa nadoknade i ograničenja međuvalutnih izloženosti, ili posebne aranžmane za depozite u gotovini i namiru plaćanja u valuti središnje banke. Zahtjevi se ne bi trebali odnositi na druga područja bonitetnog nadzora ili ne bi trebali automatski dovoditi do povlačenja priznavanja. Nadalje, primjena tih zahtjeva trebala bi biti uvjet za priznavanje samo tijekom ograničenog razdoblja od najdulje šest mjeseci koje je moguće jednom produljiti za dodatno razdoblje koje nije dulje od šest mjeseci. Nakon isteka tog dodatnog razdoblja primjena tih zahtjeva trebala bi prestati biti uvjet za priznavanje središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. Ipak, u kontekstu nove ili drukčije izvanredne situacije središnje banke izdanja ne bi trebalo sprječavati u uvođenju privremenih zahtjeva, čija bi primjena bila uvjet za priznavanje središnje druge ugovorne strane druge razine rizika u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(35)

U takvim izvanrednim situacijama moglo bi biti potrebno da središnje banke izdanja, u mjeri u kojoj je to dopušteno njihovim odgovarajućim institucijskim okvirima, uvedu privremene zahtjeve u vezi s likvidnosnim rizicima, aranžmanima za namiru, zahtjevima za iznosom nadoknade, kolateralima ili ugovorima o međudjelovanju. Neispunjavanje takvih privremenih zahtjeva moglo bi potaknuti ESMA-u da povuče priznavanje središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. Ti zahtjevi mogli bi posebno obuhvaćati privremena poboljšanja upravljanja likvidnosnim rizikom središnje druge ugovorne strane druge razine rizika, kao što su povećanje zaštitnog sloja likvidnosti, povećanje učestalosti prikupljanja unutardnevnih iznosa nadoknade i ograničenja međuvalutnih izloženosti, ili posebne aranžmane za depozite u gotovini i namiru plaćanja u valuti središnje banke. Zahtjevi se ne bi trebali odnositi na druga područja bonitetnog nadzora ili ne bi trebali automatski dovoditi do povlačenja priznavanja. Nadalje, primjena tih zahtjeva trebala bi biti uvjet za priznavanje samo tijekom ograničenog razdoblja od najdulje šest mjeseci koje je moguće jednom produljiti za dodatno razdoblje koje nije dulje od šest mjeseci. Nakon isteka tog dodatnog razdoblja primjena tih zahtjeva trebala bi prestati biti uvjet za priznavanje središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. Ipak, u kontekstu nove ili drukčije izvanredne situacije središnje banke izdanja ne bi trebalo sprječavati u uvođenju privremenih zahtjeva, čija bi primjena bila uvjet za priznavanje središnje druge ugovorne strane druge razine rizika u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012.

| (36) | Prije primjene zahtjeva ili prije mogućeg produljenja središnja banka izdanja trebala bi ESMA-i, drugim središnjim bankama koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije se poravnanje obavlja ili će se obavljati te članovima kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja dostaviti objašnjenje učinaka koje će zahtjevi koje namjerava uvesti imati na učinkovitost, stabilnost i otpornost središnjih drugih ugovornih strana te obrazloženje zbog čega su zahtjevi potrebni i razmjerni kako bi se osigurao prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava, a da se pritom na odgovarajući način poštuje potreba za zaštitom povjerljivih ili osjetljivih informacija. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje, središnja banka izdanja trebala bi na trajnoj osnovi surađivati i razmjenjivati informacije s ESMA-om i s drugim središnjim bankama koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije se poravnanje obavlja ili će se obavljati u vezi s privremenim zahtjevima primjenjivima u izvanrednim situacijama. |
| --- | --- |

(36)

Prije primjene zahtjeva ili prije mogućeg produljenja središnja banka izdanja trebala bi ESMA-i, drugim središnjim bankama koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije se poravnanje obavlja ili će se obavljati te članovima kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja dostaviti objašnjenje učinaka koje će zahtjevi koje namjerava uvesti imati na učinkovitost, stabilnost i otpornost središnjih drugih ugovornih strana te obrazloženje zbog čega su zahtjevi potrebni i razmjerni kako bi se osigurao prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava, a da se pritom na odgovarajući način poštuje potreba za zaštitom povjerljivih ili osjetljivih informacija. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje, središnja banka izdanja trebala bi na trajnoj osnovi surađivati i razmjenjivati informacije s ESMA-om i s drugim središnjim bankama koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije se poravnanje obavlja ili će se obavljati u vezi s privremenim zahtjevima primjenjivima u izvanrednim situacijama.

| (37) | Središnja banka izdanja ili središnje banke izdanja trebale bi ESMA-i što prije, a u svakom slučaju u roku od 30 radnih dana od utvrđivanja da središnja druga ugovorna strana treće zemlje nije središnja druga ugovorna strana prve razine rizika, ili u roku od 90 radnih dana od uvođenja dodatnih zahtjeva ako su tih zahtjevi uvedeni nakon što je središnja druga ugovorna strana treće zemlje priznata kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika, dostaviti potvrdu o tome ispunjava li središnja druga ugovorna strana druge razine rizika takve dodatne zahtjeve. |
| --- | --- |

(37)

Središnja banka izdanja ili središnje banke izdanja trebale bi ESMA-i što prije, a u svakom slučaju u roku od 30 radnih dana od utvrđivanja da središnja druga ugovorna strana treće zemlje nije središnja druga ugovorna strana prve razine rizika, ili u roku od 90 radnih dana od uvođenja dodatnih zahtjeva ako su tih zahtjevi uvedeni nakon što je središnja druga ugovorna strana treće zemlje priznata kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika, dostaviti potvrdu o tome ispunjava li središnja druga ugovorna strana druge razine rizika takve dodatne zahtjeve.

| (38) | Stupanj rizika koju sistemski važna središnja druga ugovorna strana predstavlja za financijski sustav i stabilnost Unije varira. Zahtjevi za sistemski važne središnje druge ugovorne strane trebali bi se stoga primjenjivati na način koji je razmjeran rizicima koje bi središnja druga ugovorna strana mogla predstavljati za Uniju. Ako nakon savjetovanja s Europskih odborom za sistemske rizike (ESRB) i uz suglasnost središnjih banaka koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana treće zemlje ESMA, na temelju detaljno obrazložene procjene koja uključuje kvantitativnu tehničku procjenu troškova i koristi, zaključi da središnja druga ugovorna strana treće zemlje ili pojedine od njezinih usluga poravnanja imaju takvu sistemsku važnost da se poštovanjem posebnih zahtjeva utvrđenih u Uredbi (EU) br. 648/2012 pitanje rizika za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica ne bi dostatno riješilo i ako se ostale mjere smatraju nedostatnima za rješavanje rizika za financijsku stabilnost, ESMA bi trebala preporučiti Komisiji da tu središnju drugu ugovornu stranu ili pojedine njezine usluge poravnanja ne prizna. ESMA u skladu s tim postupkom može preporučiti Komisiji da se ne prizna pojedinu središnju drugu ugovornu stranu, neovisno o tome jesu li ta središnja druga ugovorna strana, ili pojedine njezine usluge, prethodno klasificirane kao druga razina rizika. |
| --- | --- |

(38)

Stupanj rizika koju sistemski važna središnja druga ugovorna strana predstavlja za financijski sustav i stabilnost Unije varira. Zahtjevi za sistemski važne središnje druge ugovorne strane trebali bi se stoga primjenjivati na način koji je razmjeran rizicima koje bi središnja druga ugovorna strana mogla predstavljati za Uniju. Ako nakon savjetovanja s Europskih odborom za sistemske rizike (ESRB) i uz suglasnost središnjih banaka koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana treće zemlje ESMA, na temelju detaljno obrazložene procjene koja uključuje kvantitativnu tehničku procjenu troškova i koristi, zaključi da središnja druga ugovorna strana treće zemlje ili pojedine od njezinih usluga poravnanja imaju takvu sistemsku važnost da se poštovanjem posebnih zahtjeva utvrđenih u Uredbi (EU) br. 648/2012 pitanje rizika za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica ne bi dostatno riješilo i ako se ostale mjere smatraju nedostatnima za rješavanje rizika za financijsku stabilnost, ESMA bi trebala preporučiti Komisiji da tu središnju drugu ugovornu stranu ili pojedine njezine usluge poravnanja ne prizna. ESMA u skladu s tim postupkom može preporučiti Komisiji da se ne prizna pojedinu središnju drugu ugovornu stranu, neovisno o tome jesu li ta središnja druga ugovorna strana, ili pojedine njezine usluge, prethodno klasificirane kao druga razina rizika.

| (39) | Na temelju te preporuke Komisija bi kao krajnju mjeru trebala biti ovlaštena donijeti provedbeni akt u kojem se određuje da dotična središnja druga ugovorna strana treće zemlje ne bi trebala moći pružati sve ili pojedine svoje usluge poravnanja članovima sustava poravnanja i mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji osim ako ta središnja druga ugovorna strana ima odobrenje za to u bilo kojoj državi članici u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012. Tim provedbenim aktom trebalo bi utvrditi i odgovarajuće razdoblje prilagodbe od najdulje dvije godine, koje bi se moglo produljiti jednom za dodatnih šest mjeseci, te bi u njemu trebalo navesti uvjete pod kojima ta središnja druga ugovorna strana može nastaviti pružati određene usluge ili aktivnosti poravnanja tijekom razdoblja prilagodbe i sve mjere koje bi trebalo poduzeti tijekom tog razdoblja kako bi se ograničili potencijalni troškovi za članove sustava poravnanja i njihove klijente, osobito one s poslovnim nastanom u Uniji. |
| --- | --- |

(39)

Na temelju te preporuke Komisija bi kao krajnju mjeru trebala biti ovlaštena donijeti provedbeni akt u kojem se određuje da dotična središnja druga ugovorna strana treće zemlje ne bi trebala moći pružati sve ili pojedine svoje usluge poravnanja članovima sustava poravnanja i mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji osim ako ta središnja druga ugovorna strana ima odobrenje za to u bilo kojoj državi članici u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012. Tim provedbenim aktom trebalo bi utvrditi i odgovarajuće razdoblje prilagodbe od najdulje dvije godine, koje bi se moglo produljiti jednom za dodatnih šest mjeseci, te bi u njemu trebalo navesti uvjete pod kojima ta središnja druga ugovorna strana može nastaviti pružati određene usluge ili aktivnosti poravnanja tijekom razdoblja prilagodbe i sve mjere koje bi trebalo poduzeti tijekom tog razdoblja kako bi se ograničili potencijalni troškovi za članove sustava poravnanja i njihove klijente, osobito one s poslovnim nastanom u Uniji.

| (40) | Važno je da se ESMA pojedinačno savjetuje sa središnjim bankama izdanja i da one izraze suglasnost u vezi s bilo kojom potencijalnom preporukom za odbijanje priznavanja središnje druge ugovorne strane treće zemlje s obzirom na učinak koji bi takva odluka mogla imati na valutu koju one izdaju te u vezi s izvješćem ESMA-e o primjeni provedbenog akta Komisije donesenog slijedom takve preporuke. Međutim, u slučaju takve preporuke ili izvješća, suglasnost ili zabrinutost koju pojedina središnja banka izdanja može izraziti trebala bi se odnositi samo na valutu koju ta središnja banka izdaje, a ne na preporuku u cjelini ili na izvješće u cjelini. |
| --- | --- |

(40)

Važno je da se ESMA pojedinačno savjetuje sa središnjim bankama izdanja i da one izraze suglasnost u vezi s bilo kojom potencijalnom preporukom za odbijanje priznavanja središnje druge ugovorne strane treće zemlje s obzirom na učinak koji bi takva odluka mogla imati na valutu koju one izdaju te u vezi s izvješćem ESMA-e o primjeni provedbenog akta Komisije donesenog slijedom takve preporuke. Međutim, u slučaju takve preporuke ili izvješća, suglasnost ili zabrinutost koju pojedina središnja banka izdanja može izraziti trebala bi se odnositi samo na valutu koju ta središnja banka izdaje, a ne na preporuku u cjelini ili na izvješće u cjelini.

| (41) | ESMA bi trebala redovito preispitivati priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja kao i njihovu klasifikaciju kao središnje druge ugovorne strane prve razine rizika ili središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. U tom bi pogledu ESMA trebala, među ostalim, razmotriti promjene prirode, veličine i složenosti poslovanja središnje druge ugovorne strane treće zemlje. Ta bi se preispitivanja trebala provoditi barem svakih pet godina i kad god priznata središnja druga ugovorna strana treće zemlje proširi ili smanji raspon svojih aktivnosti i usluga u Uniji. Ako nakon tog preispitivanja ESMA utvrdi da bi središnju drugu ugovornu stranu prve razine rizika trebalo klasificirati kao središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika, ESMA bi trebala odrediti odgovarajuće razdoblje prilagodbe od najdulje 18 mjeseci, tijekom kojeg bi središnja druga ugovorna strana trebala ispuniti zahtjeve primjenjive na središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. |
| --- | --- |

(41)

ESMA bi trebala redovito preispitivati priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja kao i njihovu klasifikaciju kao središnje druge ugovorne strane prve razine rizika ili središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. U tom bi pogledu ESMA trebala, među ostalim, razmotriti promjene prirode, veličine i složenosti poslovanja središnje druge ugovorne strane treće zemlje. Ta bi se preispitivanja trebala provoditi barem svakih pet godina i kad god priznata središnja druga ugovorna strana treće zemlje proširi ili smanji raspon svojih aktivnosti i usluga u Uniji. Ako nakon tog preispitivanja ESMA utvrdi da bi središnju drugu ugovornu stranu prve razine rizika trebalo klasificirati kao središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika, ESMA bi trebala odrediti odgovarajuće razdoblje prilagodbe od najdulje 18 mjeseci, tijekom kojeg bi središnja druga ugovorna strana trebala ispuniti zahtjeve primjenjive na središnje druge ugovorne strane druge razine rizika.

| (42) | Na zahtjev središnje druge ugovorne strane druge razine rizika ESMA bi također trebala moći uzeti u obzir u kojoj se mjeri usklađenost takve središnje druge ugovorne strane sa zahtjevima primjenjivima u toj trećoj zemlji može usporediti s usklađenošću te središnje druge ugovorne strane sa zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012. ESMA bi pri provedbi te procjene trebala u obzir uzeti provedbeni akt koji je donijela Komisija i kojim se utvrđuje da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan istovrijedni onima iz Uredbe (EU) br. 648/2012 i svim uvjetima kojima bi primjena tog provedbenog akta mogla podlijegati. ESMA bi radi osiguranja proporcionalnosti pri provedbi te procjene trebala također razmotriti u kojoj su mjeri financijski instrumenti čije je poravnanje obavila središnja druga ugovorna strana iskazani u valutama Unije. Komisija bi trebala donijeti delegirani akt kojim se određuju modaliteti i uvjeti procjene takve usporedive usklađenosti. |
| --- | --- |

(42)

Na zahtjev središnje druge ugovorne strane druge razine rizika ESMA bi također trebala moći uzeti u obzir u kojoj se mjeri usklađenost takve središnje druge ugovorne strane sa zahtjevima primjenjivima u toj trećoj zemlji može usporediti s usklađenošću te središnje druge ugovorne strane sa zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012. ESMA bi pri provedbi te procjene trebala u obzir uzeti provedbeni akt koji je donijela Komisija i kojim se utvrđuje da su pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan istovrijedni onima iz Uredbe (EU) br. 648/2012 i svim uvjetima kojima bi primjena tog provedbenog akta mogla podlijegati. ESMA bi radi osiguranja proporcionalnosti pri provedbi te procjene trebala također razmotriti u kojoj su mjeri financijski instrumenti čije je poravnanje obavila središnja druga ugovorna strana iskazani u valutama Unije. Komisija bi trebala donijeti delegirani akt kojim se određuju modaliteti i uvjeti procjene takve usporedive usklađenosti.

| (43) | ESMA bi trebala imati sve ovlasti potrebne za nadzor priznatih središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja kako bi se osiguralo da one kontinuirano ispunjavaju zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 648/2012. |
| --- | --- |

(43)

ESMA bi trebala imati sve ovlasti potrebne za nadzor priznatih središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja kako bi se osiguralo da one kontinuirano ispunjavaju zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 648/2012.

| (44) | Kako bi se olakšala razmjena informacija i suradnja između ESMA-e, nadležnih tijela država članica odgovornih za nadzor središnjih drugih ugovornih strana i nadležnih tijela odgovornih za nadzor subjekata na koje bi aktivnosti središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja mogle imati utjecaja, ESMA bi trebala uspostaviti kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja. Članovi kolegija trebali bi moći zahtijevati da Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane raspravi bilo koje posebno pitanje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi se olakšala razmjena informacija i suradnja između ESMA-e, nadležnih tijela država članica odgovornih za nadzor središnjih drugih ugovornih strana i nadležnih tijela odgovornih za nadzor subjekata na koje bi aktivnosti središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja mogle imati utjecaja, ESMA bi trebala uspostaviti kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja. Članovi kolegija trebali bi moći zahtijevati da Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane raspravi bilo koje posebno pitanje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja.

| (45) | Kako bi se ESMA-i omogućilo djelotvorno obavljanje njezinih zadaća u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, središnje druge ugovorne strane trećih zemalja trebale bi plaćati naknade za nadzor za nadzorne i administrativne zadaće ESMA-e. Naknade bi trebale obuhvaćati troškove povezane sa zahtjevima za priznavanje i nadzorom središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. Komisija bi trebala donijeti delegirani akt kojim se dodatno određuju vrste naknada, predmeti za koje se plaćaju naknade, iznose naknada i način na koji se one plaćaju. |
| --- | --- |

(45)

Kako bi se ESMA-i omogućilo djelotvorno obavljanje njezinih zadaća u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, središnje druge ugovorne strane trećih zemalja trebale bi plaćati naknade za nadzor za nadzorne i administrativne zadaće ESMA-e. Naknade bi trebale obuhvaćati troškove povezane sa zahtjevima za priznavanje i nadzorom središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. Komisija bi trebala donijeti delegirani akt kojim se dodatno određuju vrste naknada, predmeti za koje se plaćaju naknade, iznose naknada i način na koji se one plaćaju.

| (46) | ESMA bi trebala moći provoditi istrage i izravne nadzore središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika i povezanih trećih strana kojima su te središnje druge ugovorne strane izdvojile poslovne funkcije, usluge ili aktivnosti. Prema potrebi, nadležna tijela odgovorna za nadzor članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji trebalo bi obavijestiti o nalazima takvih istraga i izravnih nadzora. Ako je to relevantno za obavljanje njihovih zadaća monetarne politike, središnje banke koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana trebale bi moći zatražiti sudjelovanje u takvim izravnim nadzorima. |
| --- | --- |

(46)

ESMA bi trebala moći provoditi istrage i izravne nadzore središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika i povezanih trećih strana kojima su te središnje druge ugovorne strane izdvojile poslovne funkcije, usluge ili aktivnosti. Prema potrebi, nadležna tijela odgovorna za nadzor članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji trebalo bi obavijestiti o nalazima takvih istraga i izravnih nadzora. Ako je to relevantno za obavljanje njihovih zadaća monetarne politike, središnje banke koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana trebale bi moći zatražiti sudjelovanje u takvim izravnim nadzorima.

| (47) | ESMA bi trebala moći izreći periodične novčane kazne kako bi prisilila središnje druge ugovorne strane trećih zemalja da prestanu kršiti odredbe, da dostave potpune i točne informacije koje ESMA zahtijeva ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor. |
| --- | --- |

(47)

ESMA bi trebala moći izreći periodične novčane kazne kako bi prisilila središnje druge ugovorne strane trećih zemalja da prestanu kršiti odredbe, da dostave potpune i točne informacije koje ESMA zahtijeva ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor.

| (48) | ESMA bi trebala moći izreći globe i središnjim drugim ugovornim stranama prve razine rizika i središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika ako ustanovi da su namjerno ili iz nemara počinile povredu Uredbe (EU) br. 648/2012 tako što su ESMA-i dostavile netočne ili obmanjujuće informacije. Osim toga, ESMA bi trebala moći izreći globe središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika ako ustanovi da su namjerno ili iz nemara počinile povredu dodatnih zahtjeva koji se na njih primjenjuju u toj uredbi. Ako je ESMA procijenila da se za pojedinu središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika zbog njezine usklađenosti s primjenjivim pravnim okvirom treće zemlje smatra da je usklađena sa zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012, djelovanje te središnje druge ugovorne strane ne bi trebalo smatrati povredom te uredbe u mjeri u kojoj je ono usklađeno s tim usporedivim zahtjevima. |
| --- | --- |

(48)

ESMA bi trebala moći izreći globe i središnjim drugim ugovornim stranama prve razine rizika i središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika ako ustanovi da su namjerno ili iz nemara počinile povredu Uredbe (EU) br. 648/2012 tako što su ESMA-i dostavile netočne ili obmanjujuće informacije. Osim toga, ESMA bi trebala moći izreći globe središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika ako ustanovi da su namjerno ili iz nemara počinile povredu dodatnih zahtjeva koji se na njih primjenjuju u toj uredbi. Ako je ESMA procijenila da se za pojedinu središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika zbog njezine usklađenosti s primjenjivim pravnim okvirom treće zemlje smatra da je usklađena sa zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. Uredbe (EU) br. 648/2012, djelovanje te središnje druge ugovorne strane ne bi trebalo smatrati povredom te uredbe u mjeri u kojoj je ono usklađeno s tim usporedivim zahtjevima.

| (49) | Globe bi trebalo izricati u skladu s razinom ozbiljnosti povrede. Povrede bi trebalo raspodijeliti u različite skupine za koje bi trebalo utvrditi konkretne globe. Radi izračunavanja globe za određenu povredu, ESMA bi trebala primjenjivati metodologiju koja se sastoji od dva koraka, odnosno određivanja osnovnog iznosa i prilagodbe tog osnovnog iznosa, prema potrebi, s pomoću određenih koeficijenata. Osnovni iznos trebalo bi odrediti uzimanjem u obzir godišnjeg prometa dotične središnje druge ugovorne strane treće zemlje, dok bi prilagodbe trebalo provoditi povećanjem ili smanjenjem osnovnog iznosa primjenom relevantnih koeficijenata u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(49)

Globe bi trebalo izricati u skladu s razinom ozbiljnosti povrede. Povrede bi trebalo raspodijeliti u različite skupine za koje bi trebalo utvrditi konkretne globe. Radi izračunavanja globe za određenu povredu, ESMA bi trebala primjenjivati metodologiju koja se sastoji od dva koraka, odnosno određivanja osnovnog iznosa i prilagodbe tog osnovnog iznosa, prema potrebi, s pomoću određenih koeficijenata. Osnovni iznos trebalo bi odrediti uzimanjem u obzir godišnjeg prometa dotične središnje druge ugovorne strane treće zemlje, dok bi prilagodbe trebalo provoditi povećanjem ili smanjenjem osnovnog iznosa primjenom relevantnih koeficijenata u skladu s ovom Uredbom.

| (50) | Ovom Uredbom određuju se koeficijenti za otežavajuće i olakšavajuće okolnosti kako bi se ESMA-i osigurali potrebni alati za izricanje globe koja je razmjerna ozbiljnosti povrede koju je počinila središnja druga ugovorna strana treće zemlje, uzimajući u obzir okolnosti u kojima je ta povreda počinjena. |
| --- | --- |

(50)

Ovom Uredbom određuju se koeficijenti za otežavajuće i olakšavajuće okolnosti kako bi se ESMA-i osigurali potrebni alati za izricanje globe koja je razmjerna ozbiljnosti povrede koju je počinila središnja druga ugovorna strana treće zemlje, uzimajući u obzir okolnosti u kojima je ta povreda počinjena.

| (51) | Odluka o izricanju globa ili periodičnih novčanih kazni trebala bi se temeljiti na neovisnoj istrazi. |
| --- | --- |

(51)

Odluka o izricanju globa ili periodičnih novčanih kazni trebala bi se temeljiti na neovisnoj istrazi.

| (52) | Prije donošenja odluke o izricanju globa ili periodičnih novčanih kazni ESMA bi trebala dati priliku osobama u postupku da budu saslušane radi poštovanja njihovih prava na obranu. |
| --- | --- |

(52)

Prije donošenja odluke o izricanju globa ili periodičnih novčanih kazni ESMA bi trebala dati priliku osobama u postupku da budu saslušane radi poštovanja njihovih prava na obranu.

| (53) | ESMA bi se trebala suzdržati od izricanja globa ili periodičnih novčanih kazni u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude koja proizlazi iz identičnih činjenica ili iz u suštini istih činjenica, u kaznenim postupcima prema nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(53)

ESMA bi se trebala suzdržati od izricanja globa ili periodičnih novčanih kazni u slučaju prethodne pravomoćne oslobađajuće ili osuđujuće presude koja proizlazi iz identičnih činjenica ili iz u suštini istih činjenica, u kaznenim postupcima prema nacionalnom pravu.

| (54) | Odluke ESMA-e o izricanju globa i periodičnih novčanih kazni trebale bi biti izvršive i njihovo izvršenje trebalo bi podlijegati pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi na čijem se području ono provodi. Pravila građanskog postupka ne bi trebala uključivati kaznena postupovna pravila, ali mogla bi uključivati administrativna postupovna pravila. |
| --- | --- |

(54)

Odluke ESMA-e o izricanju globa i periodičnih novčanih kazni trebale bi biti izvršive i njihovo izvršenje trebalo bi podlijegati pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi na čijem se području ono provodi. Pravila građanskog postupka ne bi trebala uključivati kaznena postupovna pravila, ali mogla bi uključivati administrativna postupovna pravila.

| (55) | Ako središnja druga ugovorna strana druge razine rizika počini povredu, ESMA bi trebala biti ovlaštena primijeniti niz nadzornih mjera, što uključuje i to da od središnje druge ugovorne strane druge razine rizika zahtijeva da prestane s povredom i, kao krajnju mjeru, da povuče priznavanje u slučaju kada je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ozbiljno ili opetovano činila povredu Uredbe (EU) br. 648/2012. ESMA bi trebala primjenjivati nadzorne mjere uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost povrede i trebala bi poštovati načelo proporcionalnosti. Prije donošenja odluke o nadzornim mjerama ESMA bi trebala dati priliku osobama u postupku da budu saslušane radi poštovanja njihovih prava na obranu. Ako ESMA odluči povući priznavanje, ESMA bi trebala ograničiti potencijalne poremećaje na tržištu utvrđivanjem odgovarajućeg razdoblja prilagodbe koje nije dulje od dvije godine. |
| --- | --- |

(55)

Ako središnja druga ugovorna strana druge razine rizika počini povredu, ESMA bi trebala biti ovlaštena primijeniti niz nadzornih mjera, što uključuje i to da od središnje druge ugovorne strane druge razine rizika zahtijeva da prestane s povredom i, kao krajnju mjeru, da povuče priznavanje u slučaju kada je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ozbiljno ili opetovano činila povredu Uredbe (EU) br. 648/2012. ESMA bi trebala primjenjivati nadzorne mjere uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost povrede i trebala bi poštovati načelo proporcionalnosti. Prije donošenja odluke o nadzornim mjerama ESMA bi trebala dati priliku osobama u postupku da budu saslušane radi poštovanja njihovih prava na obranu. Ako ESMA odluči povući priznavanje, ESMA bi trebala ograničiti potencijalne poremećaje na tržištu utvrđivanjem odgovarajućeg razdoblja prilagodbe koje nije dulje od dvije godine.

| (56) | U vezi s potvrdom značajnih promjena modela i parametara donesenih radi izračuna zahtjeva za iznosom nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral i drugih mehanizama za kontrolu rizika središnje druge ugovorne strane koju provode nadležna tijela i ESMA, trebalo bi pojasniti postupovne aspekte i međudjelovanje te potvrde i odluke kolegija. Preliminarno donošenje značajne promjene modela ili parametara trebalo bi biti moguće ako je to potrebno, osobito ako je njihova brza promjena potrebna kako bi se osigurala stabilnost upravljanja rizikom središnje druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(56)

U vezi s potvrdom značajnih promjena modela i parametara donesenih radi izračuna zahtjeva za iznosom nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral i drugih mehanizama za kontrolu rizika središnje druge ugovorne strane koju provode nadležna tijela i ESMA, trebalo bi pojasniti postupovne aspekte i međudjelovanje te potvrde i odluke kolegija. Preliminarno donošenje značajne promjene modela ili parametara trebalo bi biti moguće ako je to potrebno, osobito ako je njihova brza promjena potrebna kako bi se osigurala stabilnost upravljanja rizikom središnje druge ugovorne strane.

| (57) | Djelotvoran nadzor središnjih drugih ugovornih strana temelji se na razvoju kompetencija, stručnog znanja i sposobnosti, kao i na izgradnji suradničkih odnosa i razmjenama među institucijama. Budući da su to sve procesi koji se razvijaju s vremenom i slijede vlastitu dinamiku, pri oblikovanju funkcionalnog, djelotvornog i učinkovitog nadzornog sustava za središnje druge ugovorne strane trebalo bi uzeti u obzir njegov mogući dugoročni razvoj. Stoga se očekuje da će se podjela odgovornosti uspostavljena u ovoj Uredbi mijenjati kako se budu razvijali uloge i kapaciteti ESMA-e, uz potporu Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane. Kako bi se razvio učinkovit i otporan nadzorni pristup u pogledu središnjih drugih ugovornih strana, Komisija bi trebala preispitati djelotvornost zadaća ESMA-e, a posebno zadaća Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, u poticanju konvergentne i usklađene primjene Uredbe (EU) br. 648/2012 u Uniji te djelotvornost podjele odgovornosti među institucijama i tijelima Unije i država članica. Komisija bi također trebala izvješćivati o utjecaju ove Uredbe na osiguravanje jednakih uvjeta za središnje druge ugovorne strane te ocjenjivati okvir za priznavanje i nadzor središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću zajedno s eventualnim odgovarajućim prijedlozima. |
| --- | --- |

(57)

Djelotvoran nadzor središnjih drugih ugovornih strana temelji se na razvoju kompetencija, stručnog znanja i sposobnosti, kao i na izgradnji suradničkih odnosa i razmjenama među institucijama. Budući da su to sve procesi koji se razvijaju s vremenom i slijede vlastitu dinamiku, pri oblikovanju funkcionalnog, djelotvornog i učinkovitog nadzornog sustava za središnje druge ugovorne strane trebalo bi uzeti u obzir njegov mogući dugoročni razvoj. Stoga se očekuje da će se podjela odgovornosti uspostavljena u ovoj Uredbi mijenjati kako se budu razvijali uloge i kapaciteti ESMA-e, uz potporu Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane. Kako bi se razvio učinkovit i otporan nadzorni pristup u pogledu središnjih drugih ugovornih strana, Komisija bi trebala preispitati djelotvornost zadaća ESMA-e, a posebno zadaća Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, u poticanju konvergentne i usklađene primjene Uredbe (EU) br. 648/2012 u Uniji te djelotvornost podjele odgovornosti među institucijama i tijelima Unije i država članica. Komisija bi također trebala izvješćivati o utjecaju ove Uredbe na osiguravanje jednakih uvjeta za središnje druge ugovorne strane te ocjenjivati okvir za priznavanje i nadzor središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja. Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću zajedno s eventualnim odgovarajućim prijedlozima.

| (58) | Radi osiguravanja djelotvorne primjene pravila utvrđenih u ovoj Uredbi u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s dodatnim određivanjem vrsta naknada, predmeta za koje se moraju plaćati naknade, iznosa naknada i načina njihova plaćanja; u vezi s dodatnim utvrđivanjem kriterija kojima se određuje je li središnja druga ugovorna strana treće zemlje sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica; u vezi s dodatnim određivanjem kriterija koji se moraju primjenjivati za procjenu istovrijednosti trećih zemalja; u vezi s određivanjem načina na koje i uvjeta pod kojima središnje druge ugovorne strane trećih zemalja moraju ispunjavati određene zahtjeve; u vezi s dodatnim utvrđivanjem pravila postupanja koja se odnose na izricanje globa ili periodičnih novčanih kazni, uključujući odredbe o pravu na obranu, rokovima, naplati globa ili periodičnih novčanih kazni i rokovima zastare za izricanje i izvršenje novčanih kazni ili globa te u vezi s mjerama za izmjenu Priloga IV. radi uzimanja u obzir kretanja na financijskim tržištima. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (8).Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(58)

Radi osiguravanja djelotvorne primjene pravila utvrđenih u ovoj Uredbi u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s dodatnim određivanjem vrsta naknada, predmeta za koje se moraju plaćati naknade, iznosa naknada i načina njihova plaćanja; u vezi s dodatnim utvrđivanjem kriterija kojima se određuje je li središnja druga ugovorna strana treće zemlje sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica; u vezi s dodatnim određivanjem kriterija koji se moraju primjenjivati za procjenu istovrijednosti trećih zemalja; u vezi s određivanjem načina na koje i uvjeta pod kojima središnje druge ugovorne strane trećih zemalja moraju ispunjavati određene zahtjeve; u vezi s dodatnim utvrđivanjem pravila postupanja koja se odnose na izricanje globa ili periodičnih novčanih kazni, uključujući odredbe o pravu na obranu, rokovima, naplati globa ili periodičnih novčanih kazni i rokovima zastare za izricanje i izvršenje novčanih kazni ili globa te u vezi s mjerama za izmjenu Priloga IV. radi uzimanja u obzir kretanja na financijskim tržištima. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (8).Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (59) | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, a osobito u vezi s priznavanjem središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja i istovrijednosti pravnih okvira trećih zemalja, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(59)

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, a osobito u vezi s priznavanjem središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja i istovrijednosti pravnih okvira trećih zemalja, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (60) | Radi osiguravanja dosljednog usklađivanja pravila i nadzorne prakse o produljenju aktivnosti i usluga, kolegijima i preispitivanju modela, ispitivanju otpornosti na stres i retroaktivnom ispitivanju Komisiju bi trebalo ovlastiti za donošenje regulatornih tehničkih standarda koje je izradila ESMA u vezi sa sljedećim: uvjetima pod kojima dodatne usluge ili aktivnosti na koje središnja druga ugovorna strana želi proširiti svoje poslovanje nisu obuhvaćeni prvobitnim odobrenjem; uvjetima pod kojima se valute Unije trebaju smatrati najrelevantnijima u svrhu članstva središnjih banaka izdanja u kolegijima i pojedinostima praktičnih aranžmana za funkcioniranje kolegija; uvjetima pod kojima su promjene modela i parametara središnjih drugih ugovornih strana značajne. Komisija bi te regulatorne tehničke standarde trebala donositi delegiranim aktima na temelju članka 290 UFEU-a i u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. |
| --- | --- |

(60)

Radi osiguravanja dosljednog usklađivanja pravila i nadzorne prakse o produljenju aktivnosti i usluga, kolegijima i preispitivanju modela, ispitivanju otpornosti na stres i retroaktivnom ispitivanju Komisiju bi trebalo ovlastiti za donošenje regulatornih tehničkih standarda koje je izradila ESMA u vezi sa sljedećim: uvjetima pod kojima dodatne usluge ili aktivnosti na koje središnja druga ugovorna strana želi proširiti svoje poslovanje nisu obuhvaćeni prvobitnim odobrenjem; uvjetima pod kojima se valute Unije trebaju smatrati najrelevantnijima u svrhu članstva središnjih banaka izdanja u kolegijima i pojedinostima praktičnih aranžmana za funkcioniranje kolegija; uvjetima pod kojima su promjene modela i parametara središnjih drugih ugovornih strana značajne. Komisija bi te regulatorne tehničke standarde trebala donositi delegiranim aktima na temelju članka 290 UFEU-a i u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

| (61) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest povećanje sigurnosti i učinkovitosti središnjih drugih ugovornih strana utvrđivanjem jedinstvenih zahtjeva za njihove aktivnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(61)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest povećanje sigurnosti i učinkovitosti središnjih drugih ugovornih strana utvrđivanjem jedinstvenih zahtjeva za njihove aktivnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (62) | Primjenu ovlasti ESMA-e da prizna središnju drugu ugovornu stranu treće zemlje kao središnju drugu ugovornu stranu prve razine rizika ili središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika trebalo bi odgoditi dok se dodatno ne odrede kriteriji na temelju kojih se može procijeniti: (a) je li središnja druga ugovorna strana treće zemlje sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica; i (b) usporediva usklađenost. |
| --- | --- |

(62)

Primjenu ovlasti ESMA-e da prizna središnju drugu ugovornu stranu treće zemlje kao središnju drugu ugovornu stranu prve razine rizika ili središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika trebalo bi odgoditi dok se dodatno ne odrede kriteriji na temelju kojih se može procijeniti: (a) je li središnja druga ugovorna strana treće zemlje sistemski važna ili će vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica; i (b) usporediva usklađenost.

| (63) | Uredbu (EU) br. 648/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(63)

Uredbu (EU) br. 648/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) br. 648/2012 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 6. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u skladu s člankom 17. ili su priznate u skladu s člankom 25. te datum odobrenja odnosno priznanja, uz navođenje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje ili su priznate za potrebe obveze poravnanja;”; |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 6. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u skladu s člankom 17. ili su priznate u skladu s člankom 25. te datum odobrenja odnosno priznanja, uz navođenje središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje ili su priznate za potrebe obveze poravnanja;”;

| 2. | u članku 15. dodaje se sljedeći stavak:






  „3. | Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA u suradnji s ESSB-om izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju uvjeti pod kojima dodatne usluge ili aktivnosti na koje središnja druga ugovorna strana želi proširiti svoje poslovanje nisu obuhvaćeni prvobitnim odobrenjem, te je stoga za njih potrebno proširenje odobrenja u skladu sa stavkom 1. ovog članka i kojima se određuje postupak za savjetovanje s kolegijem osnovanim u skladu s člankom 18. o ispunjavanju ili neispunjavanju tih uvjeta.
  ESMA Komisiji podnosi taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do 2. siječnja 2021.

  Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 15. dodaje se sljedeći stavak:

„3.

ESMA Komisiji podnosi taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do 2. siječnja 2021.

Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;

| 3. | u članku 17. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | U roku od 30 radnih dana od primitka zahtjeva nadležno tijelo ocjenjuje potpunost zahtjeva. Ako zahtjev nije potpun, nadležno tijelo određuje rok do kojeg središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev mora dostaviti dodatne informacije. Nakon primitka tih dodatnih informacija nadležno tijelo odmah ih prosljeđuje ESMA-i i kolegiju osnovanom u skladu s člankom 18. stavkom 1. Nakon što ocijeni da je zahtjev potpun, nadležno tijelo o tome obavješćuje središnju drugu ugovornu stranu koja podnosi zahtjev, članove kolegija i ESMA-u.”; |
| --- | --- | --- |

3.

u članku 17. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

| 4. | članak 18. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | U roku od 30 kalendarskih dana od podnošenja potpunog zahtjeva u skladu s člankom 17. nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane osniva kolegij te upravlja i predsjeda njime kako bi se olakšalo obavljanje zadaća iz članaka 15., 17., 30., 31., 32., 35., 49., 51. i 54.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

članak 18. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.

| (b) | u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | predsjednika ili nekog od neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane iz članka 24.a stavka 2. točaka (a) i (b);”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

predsjednika ili nekog od neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane iz članka 24.a stavka 2. točaka (a) i (b);”;

| (c) | u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | nadležnih tijela odgovornih za nadzor članova sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u trima državama članicama koje na zbirnoj osnovi tijekom razdoblja od godinu dana najviše doprinose u jamstveni fond središnje druge ugovorne strane iz članka 42. ove Uredbe, između ostalog, prema potrebi, ESB-a kada obavlja zadaće koje se odnose na bonitetni nadzor kreditnih institucija u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma, a koje su mu dodijeljene u skladu Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (*1); |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

nadležnih tijela odgovornih za nadzor članova sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u trima državama članicama koje na zbirnoj osnovi tijekom razdoblja od godinu dana najviše doprinose u jamstveni fond središnje druge ugovorne strane iz članka 42. ove Uredbe, između ostalog, prema potrebi, ESB-a kada obavlja zadaće koje se odnose na bonitetni nadzor kreditnih institucija u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma, a koje su mu dodijeljene u skladu Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (*1);

(*1)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).”;"

| (d) | u stavak 2. umeće se sljedeća točka:






  „(ca) | nadležnih tijela odgovornih za nadzor članova sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane koji nisu navedeni u točki (c), podložno suglasnosti nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane. Ta nadležna tijela za sudjelovanje u kolegiju zahtijevaju suglasnost nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane, pri čemu obrazloženje zahtjeva temelje na svojoj procjeni učinka koji bi financijske teškoće središnje druge ugovorne strane mogle imati na financijsku stabilnost njihove države članice. Ako nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ne odobri zahtjev, ono mora za to dati cjelovito i detaljno obrazloženje u pisanom obliku;”; |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavak 2. umeće se sljedeća točka:

„(ca)

nadležnih tijela odgovornih za nadzor članova sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane koji nisu navedeni u točki (c), podložno suglasnosti nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane. Ta nadležna tijela za sudjelovanje u kolegiju zahtijevaju suglasnost nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane, pri čemu obrazloženje zahtjeva temelje na svojoj procjeni učinka koji bi financijske teškoće središnje druge ugovorne strane mogle imati na financijsku stabilnost njihove države članice. Ako nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ne odobri zahtjev, ono mora za to dati cjelovito i detaljno obrazloženje u pisanom obliku;”;

| (e) | u stavku 2. dodaje se sljedeća točka:






  „(i) | središnjih banaka koje izdaju najvažnije valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana, koje nisu navedene u točki (h), podložno suglasnosti nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane. Te središnje banke izdanja za sudjelovanje u kolegiju zahtijevaju suglasnost nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane, pri čemu obrazloženje zahtjeva temelje na svojoj procjeni učinka koji bi financijske teškoće središnje druge ugovorne strane mogle imati na njihovu odgovarajuću valutu izdanja. Ako nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ne odobri zahtjev, ono mora za to dati cjelovito i detaljno obrazloženje u pisanom obliku.”; |
| --- | --- | --- |

(e)

u stavku 2. dodaje se sljedeća točka:

„(i)

središnjih banaka koje izdaju najvažnije valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana, koje nisu navedene u točki (h), podložno suglasnosti nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane. Te središnje banke izdanja za sudjelovanje u kolegiju zahtijevaju suglasnost nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane, pri čemu obrazloženje zahtjeva temelje na svojoj procjeni učinka koji bi financijske teškoće središnje druge ugovorne strane mogle imati na njihovu odgovarajuću valutu izdanja. Ako nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ne odobri zahtjev, ono mora za to dati cjelovito i detaljno obrazloženje u pisanom obliku.”;

| (f) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane objavljuje na svojim internetskim stranicama popis članova kolegija. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ažurira taj popis bez nepotrebne odgode nakon svake izmjene sastava kolegija. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane o tom popisu obavješćuje ESMA-u u roku od 30 kalendarskih dana od osnivanja kolegija ili izmjene njegova sastava. Nakon što od nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane primi obavijest, ESMA na svojim internetskim stranicama bez nepotrebne odgode objavljuje popis članova tog kolegija.”; |
| --- | --- |

(f)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane objavljuje na svojim internetskim stranicama popis članova kolegija. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ažurira taj popis bez nepotrebne odgode nakon svake izmjene sastava kolegija. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane o tom popisu obavješćuje ESMA-u u roku od 30 kalendarskih dana od osnivanja kolegija ili izmjene njegova sastava. Nakon što od nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane primi obavijest, ESMA na svojim internetskim stranicama bez nepotrebne odgode objavljuje popis članova tog kolegija.”;

| (g) | u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Kako bi se olakšalo obavljanje zadaća dodijeljenih kolegijima na temelju prvog podstavka, članovi kolegija iz stavka 2. imaju pravo doprinositi utvrđivanju dnevnog reda za sastanke kolegija, posebno dodavanjem točaka na dnevni red pojedinog sastanka”; |
| --- | --- |

(g)

u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:

„Kako bi se olakšalo obavljanje zadaća dodijeljenih kolegijima na temelju prvog podstavka, članovi kolegija iz stavka 2. imaju pravo doprinositi utvrđivanju dnevnog reda za sastanke kolegija, posebno dodavanjem točaka na dnevni red pojedinog sastanka”;

| (h) | u stavku 5. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Tim sporazumom utvrđuju se praktični aranžmani za funkcioniranje kolegija, uključujući detaljna pravila o:






  i. | postupcima glasovanja iz članka 19. stavka 3.; |
| --- | --- | --- |

(h)

u stavku 5. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Tim sporazumom utvrđuju se praktični aranžmani za funkcioniranje kolegija, uključujući detaljna pravila o:

i.

postupcima glasovanja iz članka 19. stavka 3.;

| ii. | postupcima za utvrđivanje dnevnog reda za sastanke kolegija; |
| --- | --- |

ii.

postupcima za utvrđivanje dnevnog reda za sastanke kolegija;

| iii. | učestalosti sastanaka kolegija; |
| --- | --- |

iii.

učestalosti sastanaka kolegija;

| iv. | obliku i opsegu informacija koje nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane mora pružati članovima kolegija, posebno u pogledu informacija koje se moraju pružati u skladu s člankom 21. stavkom 4.; |
| --- | --- |

iv.

obliku i opsegu informacija koje nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane mora pružati članovima kolegija, posebno u pogledu informacija koje se moraju pružati u skladu s člankom 21. stavkom 4.;

| v. | primjerenim minimalnim rokovima u kojima članovi kolegija procjenjuju relevantnu dokumentaciju; |
| --- | --- |

v.

primjerenim minimalnim rokovima u kojima članovi kolegija procjenjuju relevantnu dokumentaciju;

| vi. | modalitetima komunikacije među članovima kolegija. |
| --- | --- |

vi.

modalitetima komunikacije među članovima kolegija.

Sporazumom se mogu utvrditi i zadaće koje treba povjeriti nadležnom tijelu središnje druge ugovorne strane ili drugom članu kolegija.”;

| (i) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | Kako bi se osiguralo dosljedno i usklađeno funkcioniranje kolegijâ širom Unije, ESMA u suradnji s ESSB-om izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju uvjeti pod kojima se valute Unije iz stavka 2. točke (h) trebaju smatrati najvažnijima i pojedinosti praktičnih aranžmana iz stavka 5.
  ESMA taj nacrt regulatornih tehničkih standarda dostavlja Komisiji do 2. siječnja 2021.

  Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; |
| --- | --- | --- |

(i)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

ESMA taj nacrt regulatornih tehničkih standarda dostavlja Komisiji do 2. siječnja 2021.

Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;

| 5. | članak 19. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak:






  „1.a | Ako kolegij da mišljenje u skladu s ovom Uredbom, na zahtjev bilo kojeg člana kolegija i nakon što ga donese većina kolegija u skladu sa stavkom 3. ovog članka, to mišljenje može, uz utvrđivanje je li središnja druga ugovorna strana usklađena s ovom Uredbom, sadržavati preporuke namijenjene rješavanju nedostataka u upravljanju rizikom središnje druge ugovorne strane i povećanju njezine otpornosti.
  Ako kolegij može dati mišljenje, svaka središnja banka izdanja koja je članica kolegija u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkama (h) i (i). može donijeti preporuke u vezi s valutom koju izdaje.”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

članak 19. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak:

„1.a

Ako kolegij može dati mišljenje, svaka središnja banka izdanja koja je članica kolegija u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkama (h) i (i). može donijeti preporuke u vezi s valutom koju izdaje.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | Većinsko mišljenje kolegija donosi se na temelju obične većine njegovih članova.
  U kolegijima koji imaju najviše 12 članova, najviše dva člana kolegija iz iste države članice imaju pravo glasa, a svaki član koji ima pravo glasa ima jedan glas. U kolegijima koji imaju više od 12 članova, najviše tri člana kolegija iz iste države članice imaju pravo glasa, a svaki član koji ima pravo glasa ima jedan glas.
  Ako je ESB član kolegija u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkama (c) i (h), on ima dva glasa.
  Članovi kolegija iz članka 18. stavka 2. točaka (a), (ca) i (i). nemaju pravo glasa u vezi s mišljenjima kolegija.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

U kolegijima koji imaju najviše 12 članova, najviše dva člana kolegija iz iste države članice imaju pravo glasa, a svaki član koji ima pravo glasa ima jedan glas. U kolegijima koji imaju više od 12 članova, najviše tri člana kolegija iz iste države članice imaju pravo glasa, a svaki član koji ima pravo glasa ima jedan glas.

Ako je ESB član kolegija u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkama (c) i (h), on ima dva glasa.

Članovi kolegija iz članka 18. stavka 2. točaka (a), (ca) i (i). nemaju pravo glasa u vezi s mišljenjima kolegija.”;

| (c) | dodaje se sljedeći stavak:






  „4. | Ne dovodeći u pitanje postupak propisan u članku 17., nadležno tijelo propisno razmatra mišljenje kolegija postignuto u skladu sa stavkom 1. ovog članka, uključujući sve moguće preporuke namijenjene rješavanju nedostataka u upravljanju rizikom središnje druge ugovorne strane i povećanju njezine otpornosti. Ako se nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ne slaže s mišljenjem kolegija, uključujući sve preporuke sadržane u njemu namijenjene rješavanju nedostataka u postupcima upravljanja rizikom središnje druge ugovorne strane i povećanju njezine otpornosti, ono u svojoj odluci navodi cjelovito obrazloženje i objašnjenje svakog značajnog odstupanja od tog mišljenja ili preporuka.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći stavak:

„4.

| 6. | članak 21. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Ne dovodeći u pitanje ulogu kolegija, nadležna tijela iz članka 22. preispituju aranžmane, strategije, postupke i mehanizme koje primjenjuju središnje druge ugovorne strane radi usklađivanja s ovom Uredbom i ocjenjuju rizike kojima su izložene ili bi mogle biti izložene središnje druge ugovorne strane, a koji uključuju barem financijske i operativne rizike.”; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

članak 21. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | Nadležna tijela određuju učestalost i dubinu preispitivanja i ocjene iz stavka 1., uzimajući posebno u obzir veličinu, sistemsku važnost, prirodu, razmjer, složenost aktivnosti i međupovezanost s drugim infrastrukturama financijskog tržišta dotičnih središnjih drugih ugovornih strana. Preispitivanje i ocjena ažuriraju se najmanje jednom godišnje.
  Središnje druge ugovorne strane podliježu izravnim nadzorima. Nadležna tijela na zahtjev ESMA-e mogu pozvati osoblje ESMA-e da sudjeluje u izravnim nadzorima.
  Nadležno tijelo može proslijediti ESMA-i sve informacije koje je dobilo od središnjih drugih ugovornih strana tijekom izravnih nadzora ili u vezi s njima.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

Središnje druge ugovorne strane podliježu izravnim nadzorima. Nadležna tijela na zahtjev ESMA-e mogu pozvati osoblje ESMA-e da sudjeluje u izravnim nadzorima.

Nadležno tijelo može proslijediti ESMA-i sve informacije koje je dobilo od središnjih drugih ugovornih strana tijekom izravnih nadzora ili u vezi s njima.”;

| (c) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | Kako bi se osigurala dosljednost u pogledu formata, učestalosti i dubine preispitivanja koju provode nacionalna nadležna tijela u skladu s ovim člankom, ESMA do 2. siječnja 2021. izdaje smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 kako bi se dodatno odredili, na način koji odgovara veličini, strukturi i unutarnjoj organizaciji središnjih drugih ugovornih strana te prirodi, opsegu i složenosti njihovih aktivnosti, zajednički postupci i metodologije za proces nadzornog preispitivanja i ocjene iz stavaka 1. i 2. te iz stavka 3. prvog podstavka ovog članka.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

| 7. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 23.a
  Suradnja u području nadzora između nadležnih tijela i ESMA-e u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje

  1.   ESMA ima ulogu koordinacije među nadležnim tijelima i među kolegijima radi izgradnje zajedničke nadzorne kulture i dosljednih nadzornih praksi, osiguranja jedinstvenih postupaka i dosljednih pristupa te jačanja dosljednosti u rezultatima nadzora, posebice u pogledu područja nadzora koja imaju prekograničnu dimenziju ili mogući prekogranični učinak.


  2.   Nadležna tijela podnose svoje nacrte odluka ESMA-i prije donošenja bilo kojeg akta ili bilo koje mjere na temelju članaka 7., 8., 14., 15., članaka od 29. do 33. i članaka 35., 36. i 54.
  Nadležna tijela mogu također podnositi nacrte odluka ESMA-i prije donošenja bilo kojeg drugog akta ili bilo koje druge mjere u skladu sa svojim dužnostima iz članka 22. stavka 1.


  3.   ESMA u roku od 20 radnih dana od primitka nacrta odluke podnesenog u skladu sa stavkom 2. u vezi s određenim člankom nadležnom tijelu dostavlja mišljenje o tom nacrtu odluke ako je to potrebno u svrhu promicanja dosljedne i usklađene primjene tog članka.
  Ako se u nacrtu odluke podnesene ESMA-i u skladu sa stavkom 2. pokaže nedostatak konvergencije ili usklađenosti u primjeni ove Uredbe, ESMA izdaje smjernice ili preporuke u svrhu promicanja potrebne dosljednosti ili usklađenosti u primjeni ove Uredbe u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010.


  4.   Ako ESMA donese mišljenje u skladu sa stavkom 3., nadležno tijelo propisno razmatra to mišljenje i obavješćuje ESMA-u o svakom naknadnom djelovanju ili nedjelovanju. Ako se nadležno tijelo ne slaže s mišljenjem ESMA-e, ESMA-i dostavlja komentare o svakom značajnom odstupanju od tog mišljenja.”; |
| --- | --- |

7.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 23.a

Suradnja u području nadzora između nadležnih tijela i ESMA-e u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje

1.   ESMA ima ulogu koordinacije među nadležnim tijelima i među kolegijima radi izgradnje zajedničke nadzorne kulture i dosljednih nadzornih praksi, osiguranja jedinstvenih postupaka i dosljednih pristupa te jačanja dosljednosti u rezultatima nadzora, posebice u pogledu područja nadzora koja imaju prekograničnu dimenziju ili mogući prekogranični učinak.

2.   Nadležna tijela podnose svoje nacrte odluka ESMA-i prije donošenja bilo kojeg akta ili bilo koje mjere na temelju članaka 7., 8., 14., 15., članaka od 29. do 33. i članaka 35., 36. i 54.

Nadležna tijela mogu također podnositi nacrte odluka ESMA-i prije donošenja bilo kojeg drugog akta ili bilo koje druge mjere u skladu sa svojim dužnostima iz članka 22. stavka 1.

3.   ESMA u roku od 20 radnih dana od primitka nacrta odluke podnesenog u skladu sa stavkom 2. u vezi s određenim člankom nadležnom tijelu dostavlja mišljenje o tom nacrtu odluke ako je to potrebno u svrhu promicanja dosljedne i usklađene primjene tog članka.

Ako se u nacrtu odluke podnesene ESMA-i u skladu sa stavkom 2. pokaže nedostatak konvergencije ili usklađenosti u primjeni ove Uredbe, ESMA izdaje smjernice ili preporuke u svrhu promicanja potrebne dosljednosti ili usklađenosti u primjeni ove Uredbe u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

4.   Ako ESMA donese mišljenje u skladu sa stavkom 3., nadležno tijelo propisno razmatra to mišljenje i obavješćuje ESMA-u o svakom naknadnom djelovanju ili nedjelovanju. Ako se nadležno tijelo ne slaže s mišljenjem ESMA-e, ESMA-i dostavlja komentare o svakom značajnom odstupanju od tog mišljenja.”;

| 8. | članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 24.
  Krizne situacije
  Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ili bilo koje drugo relevantno tijelo obavješćuje bez nepotrebne odgode ESMA-u, kolegij, relevantne članove ESSB-a i druga relevantna tijela o svakoj kriznoj situaciji koja se odnosi na središnju drugu ugovornu stranu, između ostalog o kretanjima na financijskim tržištima, koja može imati nepovoljan učinak na likvidnost tržišta, prijenos monetarne politike, neometano funkcioniranje platnih sustava ili stabilnost financijskog sustava u državi članici u kojoj središnja druga ugovorna strana ili jedan od njezinih članova sustava poravnanja imaju poslovni nastan.”; |
| --- | --- |

8.

članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 24.

Krizne situacije

Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ili bilo koje drugo relevantno tijelo obavješćuje bez nepotrebne odgode ESMA-u, kolegij, relevantne članove ESSB-a i druga relevantna tijela o svakoj kriznoj situaciji koja se odnosi na središnju drugu ugovornu stranu, između ostalog o kretanjima na financijskim tržištima, koja može imati nepovoljan učinak na likvidnost tržišta, prijenos monetarne politike, neometano funkcioniranje platnih sustava ili stabilnost financijskog sustava u državi članici u kojoj središnja druga ugovorna strana ili jedan od njezinih članova sustava poravnanja imaju poslovni nastan.”;

| 9. | umeće se sljedeće poglavlje:


  „
  POGLAVLJE 3.A




  Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane




  Članak 24.a
  Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane

  1.   ESMA uspostavlja trajni interni odbor na temelju članka 41. Uredbe (EU) br. 1095/2010 u svrhu pripreme nacrta odluka koje se podnose na usvajanje Odboru supervizora i obavljanja zadaća utvrđenih u stavcima 7., 9. i 10. ovog članka (‚Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane’).


  2.   Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastoji se od:






  (a) | predsjednika, koji ima pravo glasa; |
| --- | --- | --- |

9.

umeće se sljedeće poglavlje:

„
  POGLAVLJE 3.A

Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane

Članak 24.a

Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane

1.   ESMA uspostavlja trajni interni odbor na temelju članka 41. Uredbe (EU) br. 1095/2010 u svrhu pripreme nacrta odluka koje se podnose na usvajanje Odboru supervizora i obavljanja zadaća utvrđenih u stavcima 7., 9. i 10. ovog članka (‚Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane’).

2.   Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastoji se od:

(a)

predsjednika, koji ima pravo glasa;

| (b) | dvaju neovisnih članova, koji imaju pravo glasa; |
| --- | --- |

(b)

dvaju neovisnih članova, koji imaju pravo glasa;

| (c) | nadležnih tijela država članica iz članka 22. ove Uredbe u kojima se nalazi središnja druga ugovorna strana koja ima odobrenje, koja imaju pravo glasa; ako je država članica imenovala nekoliko nadležnih tijela, svako od imenovanih nadležnih tijela te države članice može odlučiti imenovati jednog predstavnika u svrhu sudjelovanja na temelju ove točke, međutim, u postupcima glasovanja utvrđenima u članku 24.c predstavnici pojedine države članice zajedno se smatraju jednim članom s pravom glasa; |
| --- | --- |

(c)

nadležnih tijela država članica iz članka 22. ove Uredbe u kojima se nalazi središnja druga ugovorna strana koja ima odobrenje, koja imaju pravo glasa; ako je država članica imenovala nekoliko nadležnih tijela, svako od imenovanih nadležnih tijela te države članice može odlučiti imenovati jednog predstavnika u svrhu sudjelovanja na temelju ove točke, međutim, u postupcima glasovanja utvrđenima u članku 24.c predstavnici pojedine države članice zajedno se smatraju jednim članom s pravom glasa;

| (d) | sljedećih središnjih banaka izdanja:






  i. | ako se Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, u pogledu pripreme svih odluka koje se odnose na članke navedene u stavku 10. ovog članka u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika i na članak 25. stavak 2.a, središnje banke izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f) koje su zatražile članstvo u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane, koje nemaju pravo glasa; |
| --- | --- | --- |

(d)

sljedećih središnjih banaka izdanja:

i.

ako se Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, u pogledu pripreme svih odluka koje se odnose na članke navedene u stavku 10. ovog članka u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika i na članak 25. stavak 2.a, središnje banke izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f) koje su zatražile članstvo u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane, koje nemaju pravo glasa;

| ii. | ako se Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u skladu s člankom 14., u kontekstu rasprava koje se odnose na stavak 7. točku (b) i točku (c) podtočku iv. ovog članka, središnje banke koje izdaju valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavljaju središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje koje su zatražile članstvo u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane, koje nemaju pravo glasa. |
| --- | --- |

ii.

ako se Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u skladu s člankom 14., u kontekstu rasprava koje se odnose na stavak 7. točku (b) i točku (c) podtočku iv. ovog članka, središnje banke koje izdaju valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavljaju središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje koje su zatražile članstvo u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane, koje nemaju pravo glasa.

Članstvo za potrebe podtočaka i. i ii. odobrava se automatski na temelju jednokratnog pisanog zahtjeva upućenog predsjedniku.

3.   Ako je to primjereno i potrebno, predsjednik na sastanke Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane može u svojstvu promatrača pozvati članove kolegijâ iz članka 18.

4.   Sastanke Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane saziva njegov predsjednik na vlastitu inicijativu ili na zahtjev nekog od njegovih članova koji ima pravo glasa. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane sastaje se najmanje pet puta godišnje.

5.   Predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane neovisni su stručnjaci zaposleni na puno radno vrijeme. Imenuje ih Odbor supervizora na temelju postignuća, vještina, znanja iz područja poravnanja, aktivnosti nakon trgovanja, bonitetnog nadzora i financijskih pitanja te iskustva relevantnog za nadzor i regulaciju središnjih drugih ugovornih strana, nakon provedbe otvorenog postupka odabira.

Prije imenovanja predsjednika i neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, a najkasnije mjesec dana nakon što ih odabere Odbor supervizora, Odbor supervizora Europskom parlamentu podnosi svoj popis kandidata koji su u užem izboru poštujući načelo rodne ravnoteže, a Europski parlament, nakon saslušanja odabranih kandidata, odobrava ih ili ih odbija.

Ako predsjednik ili neki od neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane više ne ispunjava uvjete potrebne za obavljanje svojih dužnosti ili je utvrđeno da je kriv za tešku povredu dužnosti, Vijeće na prijedlog Komisije koji je odobrio Europski parlament može donijeti provedbenu odluku kojom ga razrješuje dužnosti. Vijeće odlučuje kvalificiranom većinom.

Europski parlament ili Vijeće mogu obavijestiti Komisiju da smatraju da su ispunjeni uvjeti za razrješenje predsjednika ili nekog od neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, na što Komisija daje svoj odgovor.

Mandat predsjednika i neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane traje pet godina i može se produljiti jednom.

6.   Predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane ne smiju obnašati nikakvu drugu dužnost na nacionalnoj razini, na razini Unije ni na međunarodnoj razini. Oni djeluju neovisno i objektivno u isključivom interesu Unije kao cjeline, i ne smiju tražiti niti primati upute od institucija ili tijela Unije, bilo koje vlade države članice ili bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.

Ni države članice, ni institucije ili tijela Unije ni bilo koje drugo javno ili privatno tijelo ne smiju pokušati utjecati na predsjednika i neovisne članove Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane u obavljanju njihovih zadaća.

U skladu s Pravilnikom o osoblju iz članka 68. Uredbe (EU) br. 1095/2010, predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane nakon napuštanja službe i dalje su dužni ponašati se časno i diskretno u pogledu prihvaćanja određenih imenovanja ili pogodnosti.

7.   U odnosu na središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje ili podnose zahtjev za odobrenjem u skladu s člankom 14. ove Uredbe, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane za potrebe članka 23.a stavka 1. ove Uredbe priprema odluke i obavlja zadaće povjerene ESMA-i u članku 23.a stavku 3. ove Uredbe i zadaće navedene u sljedećim točkama:

| (a) | najmanje jednom godišnje provodi istorazinsku analizu (peer review analysis) nadzornih aktivnosti svih nadležnih tijela u vezi s izdavanjem odobrenja i nadzorom središnjih drugih ugovornih strana u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) br. 1095/2010; |
| --- | --- |

(a)

najmanje jednom godišnje provodi istorazinsku analizu (peer review analysis) nadzornih aktivnosti svih nadležnih tijela u vezi s izdavanjem odobrenja i nadzorom središnjih drugih ugovornih strana u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) br. 1095/2010;

| (b) | najmanje jednom godišnje pokreće i koordinira procjene otpornosti, na razini Unije, središnjih drugih ugovornih strana na nepovoljna tržišna kretanja u skladu s člankom 32. stavkom 2. Uredbe EU br. 1095/2010; |
| --- | --- |

(b)

najmanje jednom godišnje pokreće i koordinira procjene otpornosti, na razini Unije, središnjih drugih ugovornih strana na nepovoljna tržišna kretanja u skladu s člankom 32. stavkom 2. Uredbe EU br. 1095/2010;

| (c) | promiče redovitu razmjenu i raspravu među nadležnim tijelima imenovanima u skladu s člankom 22. stavkom 1. ove Uredbe u vezi s:






  i. | relevantnim nadzornim aktivnostima i odlukama koje su donijela nadležna tijela iz članka 22. pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom u pogledu izdavanja odobrenja i nadzora središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom na njihovu državnom području; |
| --- | --- | --- |

(c)

promiče redovitu razmjenu i raspravu među nadležnim tijelima imenovanima u skladu s člankom 22. stavkom 1. ove Uredbe u vezi s:

i.

relevantnim nadzornim aktivnostima i odlukama koje su donijela nadležna tijela iz članka 22. pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom u pogledu izdavanja odobrenja i nadzora središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom na njihovu državnom području;

| ii. | nacrtima odluka koje je nadležno tijelo podnijelo ESMA-i u skladu s člankom 23.a stavkom 2. prvim podstavkom; |
| --- | --- |

ii.

nacrtima odluka koje je nadležno tijelo podnijelo ESMA-i u skladu s člankom 23.a stavkom 2. prvim podstavkom;

| iii. | nacrtima odluka koje je nadležno tijelo podnijelo ESMA-i na dobrovoljnoj osnovi u skladu s člankom 23.a stavkom 2. drugim podstavkom; |
| --- | --- |

iii.

nacrtima odluka koje je nadležno tijelo podnijelo ESMA-i na dobrovoljnoj osnovi u skladu s člankom 23.a stavkom 2. drugim podstavkom;

| iv. | relevantnim tržišnim kretanjima, uključujući situacije ili događaje koji utječu ili će vjerojatno utjecati na bonitetnu ili financijsku stabilnost ili otpornost središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u skladu s člankom 14. ili njihovih članova sustava poravnanja; |
| --- | --- |

iv.

relevantnim tržišnim kretanjima, uključujući situacije ili događaje koji utječu ili će vjerojatno utjecati na bonitetnu ili financijsku stabilnost ili otpornost središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u skladu s člankom 14. ili njihovih članova sustava poravnanja;

| (d) | obavješćuje se i raspravlja o svim mišljenjima i preporukama koje su donijeli kolegiji na temelju članka 19. ove Uredbe, kako bi se doprinijelo dosljednom i usklađenom funkcioniranju kolegija i poticala usklađenost u primjeni ove Uredbe među njima. |
| --- | --- |

(d)

obavješćuje se i raspravlja o svim mišljenjima i preporukama koje su donijeli kolegiji na temelju članka 19. ove Uredbe, kako bi se doprinijelo dosljednom i usklađenom funkcioniranju kolegija i poticala usklađenost u primjeni ove Uredbe među njima.

Za potrebe prvog podstavka točaka od (a) do (d) nadležna tijela bez nepotrebne odgode pružaju ESMA-i sve relevantne informacije i dokumentaciju.

8.   Ako aktivnosti ili razmjena iz stavka 7. točaka od (a) do (d) pokažu nedostatak konvergencije i usklađenosti u primjeni ove Uredbe, ESMA izdaje potrebne smjernice ili preporuke na temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 ili mišljenja na temelju članka 29. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Ako procjena iz stavka 7. točke (b) ukaže na nedostatke u otpornosti jedne ili više središnjih drugih ugovornih strana, ESMA izdaje potrebne preporuke na temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

9.   Osim toga, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane može:

| (a) | na temelju svojih aktivnosti u skladu sa stavkom 7. točkama od (a) do (d), zatražiti od Odbora supervizora da razmotri je li donošenje smjernica, preporuka i mišljenja ESMA-e potrebno za rješavanje nedostatka konvergencije i usklađenosti u primjeni ove Uredbe među nadležnim tijelima i kolegijima. Odbor supervizora propisno razmatra te zahtjeve i daje primjeren odgovor; |
| --- | --- |

(a)

na temelju svojih aktivnosti u skladu sa stavkom 7. točkama od (a) do (d), zatražiti od Odbora supervizora da razmotri je li donošenje smjernica, preporuka i mišljenja ESMA-e potrebno za rješavanje nedostatka konvergencije i usklađenosti u primjeni ove Uredbe među nadležnim tijelima i kolegijima. Odbor supervizora propisno razmatra te zahtjeve i daje primjeren odgovor;

| (b) | podnijeti Odboru supervizora mišljenja o odlukama koje treba donijeti u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1095/2010, osim odluka iz članaka 17. i 19. te uredbe, u vezi sa zadaćama koje su dodijeljene nadležnim tijelima iz članka 22. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

podnijeti Odboru supervizora mišljenja o odlukama koje treba donijeti u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1095/2010, osim odluka iz članaka 17. i 19. te uredbe, u vezi sa zadaćama koje su dodijeljene nadležnim tijelima iz članka 22. ove Uredbe.

10.   Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane priprema nacrte odluka u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje treba donijeti Odbor supervizora i obavlja zadaće povjerene ESMA-i u člancima 25., 25.a, 25.b, člancima od 25.f do 25.q i članku 85. stavku 6.

11.   Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane, u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja, kolegiju za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c dostavlja dnevne redove svojih sastanaka prije njihova održavanja, zapisnike sa svojih sastanaka, cjelovite nacrte odluka koje podnosi Odboru supervizora i konačne odluke koje je donio Odbor supervizora.

12.   U tu svrhu namijenjeno osoblje ESMA-e, koje posjeduje dostatno znanje, vještine i iskustvo, podupire Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane kako bi se:

| (a) | pripremili sastanci Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(a)

pripremili sastanci Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane;

| (b) | pripremile analize potrebne Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane za obavljanje njegovih zadaća; |
| --- | --- |

(b)

pripremile analize potrebne Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane za obavljanje njegovih zadaća;

| (c) | pružila potpora Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane u njegovoj međunarodnoj suradnji na administrativnoj razini. |
| --- | --- |

(c)

pružila potpora Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane u njegovoj međunarodnoj suradnji na administrativnoj razini.

13.   Za potrebe ove Uredbe ESMA osigurava strukturnu odvojenost između Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane i drugih funkcija iz Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 24.b

Savjetovanje sa središnjim bankama izdanja

1.   U pogledu odluka koje treba donijet na temelju članaka 41., 44., 46., 50. i 54. u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane savjetuje se sa središnjim bankama izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f). Svaka središnja banka izdanja može odgovoriti. Svi odgovori moraju stići u roku od 10 radnih dana od dana dostave nacrta odluke. U kriznim situacijama navedeni rok ne premašuje 24 sata. Ako središnja banka izdanja predloži izmjene ili podnese prigovor na nacrte odluka na temelju članaka 41., 44., 46., 50. i 54., o tome daje cjelovito i detaljno obrazloženje u pisanom obliku. Nakon završetka razdoblja za savjetovanje Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane propisno razmatra izmjene koje su predložile središnje banke izdanja.

2.   Ako u nacrtu odluke Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane ne odrazi izmjene koje je predložila središnja banka izdanja, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane u pisanom obliku o tome obavješćuje tu središnju banku izdanja navodeći cjelovito obrazloženje zašto nisu uzete u obzir izmjene koje je predložila ta središnja banka izdanja i pružajući objašnjenje za sva odstupanja od tih izmjena. Nadzorni odbor za središnje duge ugovorne strane Odboru supervizora zajedno sa svojim nacrtom odluke podnosi izmjene koje su predložile središnje banke izdanja i svoja objašnjenja zašto one nisu uzete u obzir.

3.   U pogledu odluka koje treba donijeti na temelju članka 25. stavka 2.c i članka 85. stavka 6. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane traži suglasnost središnjih banaka izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f) u vezi s pitanjima koja se odnose na valute koje one izdaju. Smatra se da je svaka središnja banka izdanja dala suglasnost, osim ako središnja banka izdanja predloži izmjene ili podnese prigovor u roku od 10 radnih dana od dana dostave nacrta odluke. Ako središnja banka izdanja predloži izmjene ili podnese prigovor na nacrt odluke, o tome daje cjelovito i detaljno obrazloženje u pisanom obliku. Ako središnja banka izdanja predloži izmjene u pogledu pitanja koja se odnose na valutu koju ona izdaje, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane Odboru supervizora može podnijeti samo nacrt odluke kako je izmijenjen u pogledu tih pitanja. Ako središnja banka izdanja podnese prigovor u pogledu pitanja koja se odnose na valutu koju ona izdaje, Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane ne smije uključiti ta pitanja u nacrt odluke koji podnosi Odboru supervizora na donošenje.

Članak 24.c

Donošenje odluka u Nadzornom odboru za središnje druge ugovorne strane

Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane odluke donosi običnom većinom glasova svojih članova s pravom glasa. Ako je rezultat glasovanja neodlučen, predsjednik ima odlučujući glas.

Članak 24.d

Donošenje odluka u Odboru supervizora

Ako Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane podnosi nacrte odluka Odboru supervizora na temelju članka 25. stavaka 2., 2.a, 2.b, 2.c i 5., članka 25.p, članka 85. stavka 6. i članka 89. stavka 3.b ove Uredbe i dodatno samo za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika u skladu s člancima 41., 44., 46., 50. i 54. ove Uredbe, Odbor supervizora odlučuje o tim nacrtima odluka u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1095/2010 u roku od 10 radnih dana.

Ako Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane podnosi nacrte odluka Odboru supervizora na temelju članaka koji nisu članci iz prvog podstavka, Odbor supervizora odlučuje o tim nacrtima odluka u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1095/2010 u roku od tri radna dana.

Članak 24.e

Odgovornost

1.   Europski parlament ili Vijeće mogu pozvati predsjednika i neovisne članove Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane da daju izjavu, pritom u potpunosti poštujući njihovu neovisnost. Predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane daju tu izjavu pred Europskim parlamentom i odgovaraju na sva pitanja koja im postave njegovi članovi, kad god se to traži.

2.   Predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane u pisanom obliku izvješćuju Europski parlament i Vijeće o glavnim aktivnostima Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane kada se to zatraži i najmanje 15 dana prije davanja izjave iz stavka 1.

3.   Predsjednik i neovisni članovi Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane izvješćuju o svim relevantnim informacijama koje Europski parlament zatraži na ad hoc i povjerljivoj osnovi. To izvješće ne obuhvaća povjerljive informacije koje se odnose na pojedinačne središnje druge ugovorne strane.”;

| 10. | članak 25. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji može pružati usluge poravnanja članovima sustava poravnanja ili mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji samo ako je tu središnju drugu ugovornu stranu priznala ESMA.”; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

članak 25. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.

Središnja druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u trećoj zemlji može pružati usluge poravnanja članovima sustava poravnanja ili mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji samo ako je tu središnju drugu ugovornu stranu priznala ESMA.”;

| (b) | u stavku 2. dodaje se sljedeća točka:






  „(e) | nije utvrđeno da je središnja druga ugovorna strana sistemski važna ili da će vjerojatno postati sistemski važna u skladu sa stavkom 2.a i stoga je središnja druga ugovorna strana prve razine rizika.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 2. dodaje se sljedeća točka:

„(e)

nije utvrđeno da je središnja druga ugovorna strana sistemski važna ili da će vjerojatno postati sistemski važna u skladu sa stavkom 2.a i stoga je središnja druga ugovorna strana prve razine rizika.”;

| (c) | umeću se sljedeći stavci:






  „2.a | Nakon savjetovanja s ESRB-om i središnjim bankama izdanja iz stavka 3. točke (f) ESMA utvrđuje je li središnja druga ugovorna strana treće zemlje sistemski važna ili hoće li vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica (središnja druga ugovorna strana druge razine rizika) uzimajući u obzir sve sljedeće kriterije:






  (a) | prirodu, veličinu i složenost poslovanja središnje druge ugovorne strane u Uniji i izvan Unije, u mjeri u kojoj njezino poslovanje može imati sistemski učinak na Uniju ili jednu ili više njezinih država članica, uključujući:






  i. | ukupnu vrijednost transakcija čije je poravnanje obavila središnja druga ugovorna strana razvrstanih prema svakoj valuti Unije ili ukupnu izloženost središnje druge ugovorne strane koja obavlja aktivnosti poravnanja prema njezinim članovima sustava poravnanja i, u mjeri u kojoj su informacije dostupne, prema njezinim klijentima i neizravnim klijentima s poslovnim nastanom u Uniji, među ostalim ako su ih države članice odredile kao ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) u skladu s člankom 131. stavkom 3. Direktive 2013/36/EU; i |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

umeću se sljedeći stavci:

„2.a

Nakon savjetovanja s ESRB-om i središnjim bankama izdanja iz stavka 3. točke (f) ESMA utvrđuje je li središnja druga ugovorna strana treće zemlje sistemski važna ili hoće li vjerojatno postati sistemski važna za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica (središnja druga ugovorna strana druge razine rizika) uzimajući u obzir sve sljedeće kriterije:

(a)

prirodu, veličinu i složenost poslovanja središnje druge ugovorne strane u Uniji i izvan Unije, u mjeri u kojoj njezino poslovanje može imati sistemski učinak na Uniju ili jednu ili više njezinih država članica, uključujući:

i.

ukupnu vrijednost transakcija čije je poravnanje obavila središnja druga ugovorna strana razvrstanih prema svakoj valuti Unije ili ukupnu izloženost središnje druge ugovorne strane koja obavlja aktivnosti poravnanja prema njezinim članovima sustava poravnanja i, u mjeri u kojoj su informacije dostupne, prema njezinim klijentima i neizravnim klijentima s poslovnim nastanom u Uniji, među ostalim ako su ih države članice odredile kao ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) u skladu s člankom 131. stavkom 3. Direktive 2013/36/EU; i

| ii. | profil rizičnosti središnje druge ugovorne strane u pogledu, među ostalim, pravnog, operativnog i poslovnog rizika; |
| --- | --- |

ii.

profil rizičnosti središnje druge ugovorne strane u pogledu, među ostalim, pravnog, operativnog i poslovnog rizika;

| (b) | učinak koji bi propast ili poremećaj rada središnje druge ugovorne strane imao na:






  i. | financijska tržišta, uključujući likvidnost tržišta kojima pruža usluge; |
| --- | --- | --- |

(b)

učinak koji bi propast ili poremećaj rada središnje druge ugovorne strane imao na:

i.

financijska tržišta, uključujući likvidnost tržišta kojima pruža usluge;

| ii. | financijske institucije; |
| --- | --- |

ii.

financijske institucije;

| iii. | financijski sustav općenito; ili |
| --- | --- |

iii.

financijski sustav općenito; ili

| iv. | financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica; |
| --- | --- |

iv.

financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica;

| (c) | strukturu članstva u sustavu poravnanja središnje druge ugovorne strane uključujući, u mjeri u kojoj su informacije dostupne, strukturu mreže klijenata i neizravnih klijenata njezinih članova sustava poravnanja, s poslovnim nastanom u Uniji; |
| --- | --- |

(c)

strukturu članstva u sustavu poravnanja središnje druge ugovorne strane uključujući, u mjeri u kojoj su informacije dostupne, strukturu mreže klijenata i neizravnih klijenata njezinih članova sustava poravnanja, s poslovnim nastanom u Uniji;

| (d) | mjeru u kojoj alternativne usluge poravnanja koje pružaju druge središnje druge ugovorne strane postoje u financijskim instrumentima iskazanima u valutama Unije za članove sustava poravnanja i, u mjeri u kojoj su informacije dostupne, njihove klijente i indirektne klijente s poslovnim nastanom u Uniji; |
| --- | --- |

(d)

mjeru u kojoj alternativne usluge poravnanja koje pružaju druge središnje druge ugovorne strane postoje u financijskim instrumentima iskazanima u valutama Unije za članove sustava poravnanja i, u mjeri u kojoj su informacije dostupne, njihove klijente i indirektne klijente s poslovnim nastanom u Uniji;

| (e) | odnose, međuovisnosti ili druga međudjelovanja središnje druge ugovorne strane s drugim infrastrukturama financijskog tržišta, drugim financijskim institucijama i financijskim sustavom općenito u mjeri u kojoj bi to moglo utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica. |
| --- | --- |

(e)

odnose, međuovisnosti ili druga međudjelovanja središnje druge ugovorne strane s drugim infrastrukturama financijskog tržišta, drugim financijskim institucijama i financijskim sustavom općenito u mjeri u kojoj bi to moglo utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica.

Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 82. radi dodatnog određivanja kriterija utvrđenih u prvom podstavku do 2. siječnja 2021.

Ne dovodeći u pitanje ishod postupka priznavanja, ESMA nakon provedbe procjene iz prvog podstavka obavješćuje, u roku od 30 radnih dana od utvrđivanja da je zahtjev te središnje druge ugovorne strane potpun u skladu sa stavkom 4. drugim podstavkom, središnju drugu ugovornu stranu koja podnosi zahtjev smatra li je se središnjom drugom ugovornom stanom prve razine rizika.

| 2.b | Ako ESMA utvrdi da je središnja druga ugovorna strana sistemski važna ili da će vjerojatno postati sistemski važna (središnja druga ugovorna strana druge razine rizika) u skladu sa stavkom 2.a, ona tu središnju drugu ugovornu stranu priznaje za pružanje određenih usluga ili aktivnosti poravnanja samo ako su, uz uvjete iz stavka 2. točaka od (a) do (d), ispunjeni i sljedeći uvjeti:






  (a) | središnja druga ugovorna strana u trenutku priznavanja, a nakon toga na kontinuiranoj osnovi, ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 16. i u glavama IV. i V. U pogledu usklađenosti središnje druge ugovorne strane s člancima 41., 44., 46., 50. i 54. ESMA se savjetuje sa središnjim bankama izdanja iz stavka 3. točke (f) u skladu s postupkom utvrđenim u članku 24.b stavku 1. ESMA u skladu s člankom 25.a uzima u obzir mjeru u kojoj pojedina središnja druga ugovorna strana ispunjava te zahtjeve time što ispunjava usporedive zahtjeve koji se primjenjuju u trećoj zemlji; |
| --- | --- | --- |

2.b

Ako ESMA utvrdi da je središnja druga ugovorna strana sistemski važna ili da će vjerojatno postati sistemski važna (središnja druga ugovorna strana druge razine rizika) u skladu sa stavkom 2.a, ona tu središnju drugu ugovornu stranu priznaje za pružanje određenih usluga ili aktivnosti poravnanja samo ako su, uz uvjete iz stavka 2. točaka od (a) do (d), ispunjeni i sljedeći uvjeti:

(a)

središnja druga ugovorna strana u trenutku priznavanja, a nakon toga na kontinuiranoj osnovi, ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 16. i u glavama IV. i V. U pogledu usklađenosti središnje druge ugovorne strane s člancima 41., 44., 46., 50. i 54. ESMA se savjetuje sa središnjim bankama izdanja iz stavka 3. točke (f) u skladu s postupkom utvrđenim u članku 24.b stavku 1. ESMA u skladu s člankom 25.a uzima u obzir mjeru u kojoj pojedina središnja druga ugovorna strana ispunjava te zahtjeve time što ispunjava usporedive zahtjeve koji se primjenjuju u trećoj zemlji;

| (b) | središnje banke izdanja iz stavka 3. točke (f) dostavile su ESMA-i u roku od 30 radnih dana od utvrđivanja da pojedina središnja druga ugovorna strana treće zemlje nije središnja druga ugovorna strana prve razine rizika u skladu sa stavkom 2.a ili nakon preispitivanja u skladu sa stavkom 5. pisanu potvrdu o tome da središnja druga ugovorna strana ispunjava sljedeće zahtjeve koje su te središnje banke izdanja možda uvele pri obavljanju svojih zadaća monetarne politike:






  i. | dostavlja sve informacije koje središnja banka izdanja može zahtijevati, na njezin obrazložen zahtjev, ako ESMA nije na drugi način pribavila te informacije; |
| --- | --- | --- |

(b)

središnje banke izdanja iz stavka 3. točke (f) dostavile su ESMA-i u roku od 30 radnih dana od utvrđivanja da pojedina središnja druga ugovorna strana treće zemlje nije središnja druga ugovorna strana prve razine rizika u skladu sa stavkom 2.a ili nakon preispitivanja u skladu sa stavkom 5. pisanu potvrdu o tome da središnja druga ugovorna strana ispunjava sljedeće zahtjeve koje su te središnje banke izdanja možda uvele pri obavljanju svojih zadaća monetarne politike:

i.

dostavlja sve informacije koje središnja banka izdanja može zahtijevati, na njezin obrazložen zahtjev, ako ESMA nije na drugi način pribavila te informacije;

| ii. | u potpunosti i uredno surađuje sa središnjom bankom izdanja u kontekstu procjene otpornosti središnje druge ugovorne strane na nepovoljna tržišna kretanja provedene u skladu s člankom 25.b stavkom 3.; |
| --- | --- |

ii.

u potpunosti i uredno surađuje sa središnjom bankom izdanja u kontekstu procjene otpornosti središnje druge ugovorne strane na nepovoljna tržišna kretanja provedene u skladu s člankom 25.b stavkom 3.;

| iii. | otvara ili obavješćuje o namjeri da otvori, u skladu s relevantnim kriterijima pristupa i zahtjevima, prekonoćni depozitni račun u središnjoj banci izdanja; |
| --- | --- |

iii.

otvara ili obavješćuje o namjeri da otvori, u skladu s relevantnim kriterijima pristupa i zahtjevima, prekonoćni depozitni račun u središnjoj banci izdanja;

| iv. | ispunjava zahtjeve koje središnja banka izdanja primjenjuje u izvanrednim situacijama, u okviru svojih nadležnosti za rješavanje privremenih sistemskih likvidnosnih rizika koji utječu na prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava i zahtjeve u vezi s kontrolom likvidnosnog rizika, zahtjevima za iznosom nadoknade, kolateralom, aranžmanima za namiru ili ugovorima o međudjelovanju. |
| --- | --- |

iv.

ispunjava zahtjeve koje središnja banka izdanja primjenjuje u izvanrednim situacijama, u okviru svojih nadležnosti za rješavanje privremenih sistemskih likvidnosnih rizika koji utječu na prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava i zahtjeve u vezi s kontrolom likvidnosnog rizika, zahtjevima za iznosom nadoknade, kolateralom, aranžmanima za namiru ili ugovorima o međudjelovanju.

Zahtjevima iz podtočke iv. osigurava se učinkovitost, stabilnost i otpornost središnjih drugih ugovornih strana te su oni usklađeni sa zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. ove Uredbe.

Primjena zahtjeva iz podtočke iv. uvjet je za priznavanje tijekom ograničenog razdoblja od najdulje šest mjeseci. Ako na kraju tog razdoblja središnja banka izdanja smatra da izvanredna situacija i dalje traje, primjena zahtjevâ u svrhu priznavanja može se produljiti jednom za dodatno razdoblje koje nije dulje od šest mjeseci.

Prije uvođenja zahtjeva iz podtočke iv. ili produljenja njihove primjene središnja banka izdanja obavješćuje ESMA-u, druge središnje banke izdanja iz stavka 3. točke (f) i članove kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja i daje im objašnjenje o tome kako će zahtjevi koje namjerava uvesti utjecati na učinkovitost, stabilnost i otpornost središnjih drugih ugovornih strana te obrazloženje toga zašto su zahtjevi potrebni i razmjerni kako bi se osigurao prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava u vezi s valutom koju izdaje. ESMA središnjoj banci izdanja podnosi mišljenje u roku od 10 radnih dana od dostave nacrta zahtjeva ili nacrta produljenja. U kriznim situacijama navedeni rok ne premašuje 24 sata. U svojem mišljenju ESMA posebice razmatra učinke uvedenih zahtjeva na učinkovitost, stabilnost i otpornost središnje druge ugovorne strane. Druge središnje banke izdanja iz stavka 3. točke (f) mogu podnijeti mišljenje u istom roku. Nakon završetka razdoblja za savjetovanje središnja banka izdanja propisno razmatra izmjene predložene u mišljenjima ESMA-e ili središnjih banaka izdanja iz stavka 3. točke (f).

Središnja banka izdanja također obavješćuje Europski parlament i Vijeće prije produljenja primjene zahtjevâ iz podtočke iv.

Središnja banka izdanja na trajnoj osnovi surađuje i razmjenjuje informacije s ESMA-om i drugim središnjim bankama izdanja iz stavka 3. točke (f) u vezi sa zahtjevima iz podtočke iv., a posebno u vezi s procjenom sistemskih likvidnosnih rizika i učinaka uvedenih zahtjeva na učinkovitost, stabilnost i otpornost središnjih drugih ugovornih strana.

Ako središnja banka izdanja uvede bilo koji od zahtjeva iz ove točke nakon što je središnja druga ugovorna stana druge razine rizika priznata, ispunjavanje svakog takvog zahtjeva smatra se uvjetom za priznavanje, a središnje banke izdanja dostavljaju ESMA-i pisanu potvrdu, u roku od 90 radnih dana, o tome da središnja druga ugovorna strana ispunjava zahtjev.

Ako središnja banka izdanja ESMA-i nije u roku dostavila potvrdu u pisanom obliku, ESMA može smatrati da je taj zahtjev ispunjen;

| (c) | središnja druga ugovorna strana dostavila je ESMA-i:






  i. | pisanu izjavu koju je potpisao njezin pravni zastupnik, u kojoj se daje bezuvjetna suglasnost središnje druge ugovorne strane da se:






  — | u roku od tri radna dana od primitka zahtjeva ESMA-e dostave svi dokumenti, evidencije, informacije i podaci kojima ta središnja druga ugovorna strana raspolaže u trenutku primitka zahtjeva; i |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

središnja druga ugovorna strana dostavila je ESMA-i:

i.

pisanu izjavu koju je potpisao njezin pravni zastupnik, u kojoj se daje bezuvjetna suglasnost središnje druge ugovorne strane da se:

—

u roku od tri radna dana od primitka zahtjeva ESMA-e dostave svi dokumenti, evidencije, informacije i podaci kojima ta središnja druga ugovorna strana raspolaže u trenutku primitka zahtjeva; i

| — | ESMA-i omogući pristup svim poslovnim prostorima središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

—

ESMA-i omogući pristup svim poslovnim prostorima središnje druge ugovorne strane;

| ii. | obrazloženo pravno mišljenje neovisnog pravnog stručnjaka kojim se potvrđuje da je dana suglasnost valjana i izvršiva u skladu s primjenjivim propisima; |
| --- | --- |

ii.

obrazloženo pravno mišljenje neovisnog pravnog stručnjaka kojim se potvrđuje da je dana suglasnost valjana i izvršiva u skladu s primjenjivim propisima;

| (d) | središnja druga ugovorna strana provela je sve potrebne mjere i uspostavila sve potrebne postupke kako bi se osigurala stvarna usklađenost sa zahtjevima utvrđenima u točkama (a) i (c); |
| --- | --- |

(d)

središnja druga ugovorna strana provela je sve potrebne mjere i uspostavila sve potrebne postupke kako bi se osigurala stvarna usklađenost sa zahtjevima utvrđenima u točkama (a) i (c);

| (e) | Komisija nije donijela provedbeni akt u skladu sa stavkom 2.c. |
| --- | --- |

(e)

Komisija nije donijela provedbeni akt u skladu sa stavkom 2.c.

| 2.c | Nakon savjetovanja s ESRB-om i uz suglasnost središnjih banaka izdanja iz stavka 3. točke (f) u skladu s člankom 24.b stavkom 3. te razmjerno stupnju sistemske važnosti središnje druge ugovorne strane u skladu sa stavkom 2.a ovog članka, ESMA na temelju detaljno obrazložene procjene može zaključiti da su središnja druga ugovorna strana ili pojedine njezine usluge poravnanja toliko sistemski važne da se tu središnju drugu ugovornu strane ne bi trebalo priznati za pružanje određenih usluga poravnanja ili aktivnosti poravnanja. Suglasnost središnje banke izdanja odnosi se samo na valutu koju izdaje, a ne na preporuku u cjelini kako je navedena u drugom podstavku ovog stavka. ESMA u svojoj procjeni također:






  (a) | objašnjava kako se ispunjavanjem uvjeta utvrđenih u stavku 2.b ne bi u dovoljnoj mjeri riješilo pitanje rizika za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica; |
| --- | --- | --- |

2.c

Nakon savjetovanja s ESRB-om i uz suglasnost središnjih banaka izdanja iz stavka 3. točke (f) u skladu s člankom 24.b stavkom 3. te razmjerno stupnju sistemske važnosti središnje druge ugovorne strane u skladu sa stavkom 2.a ovog članka, ESMA na temelju detaljno obrazložene procjene može zaključiti da su središnja druga ugovorna strana ili pojedine njezine usluge poravnanja toliko sistemski važne da se tu središnju drugu ugovornu strane ne bi trebalo priznati za pružanje određenih usluga poravnanja ili aktivnosti poravnanja. Suglasnost središnje banke izdanja odnosi se samo na valutu koju izdaje, a ne na preporuku u cjelini kako je navedena u drugom podstavku ovog stavka. ESMA u svojoj procjeni također:

(a)

objašnjava kako se ispunjavanjem uvjeta utvrđenih u stavku 2.b ne bi u dovoljnoj mjeri riješilo pitanje rizika za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica;

| (b) | opisuje značajke usluga poravnanja koje pruža središnja druga ugovorna strana, uključujući likvidnosne zahtjeve i zahtjeve u pogledu fizičke namire povezane s pružanjem tih usluga; |
| --- | --- |

(b)

opisuje značajke usluga poravnanja koje pruža središnja druga ugovorna strana, uključujući likvidnosne zahtjeve i zahtjeve u pogledu fizičke namire povezane s pružanjem tih usluga;

| (c) | daje kvantitativnu tehničku procjenu troškova, koristi i posljedica odluke o nepriznavanju središnje druge ugovorne strane za pružanje određenih usluga poravnanja ili aktivnosti poravnanja, uzimajući u obzir sljedeće:






  i. | postojanje potencijalnih alternativnih zamjena za pružanje dotičnih usluga poravnanja u dotičnim valutama članovima sustava poravnanja i, u mjeri u kojoj su informacije dostupne, njihovim klijentima i neizravnim klijentima s poslovnim nastanom u Uniji; |
| --- | --- | --- |

(c)

daje kvantitativnu tehničku procjenu troškova, koristi i posljedica odluke o nepriznavanju središnje druge ugovorne strane za pružanje određenih usluga poravnanja ili aktivnosti poravnanja, uzimajući u obzir sljedeće:

i.

postojanje potencijalnih alternativnih zamjena za pružanje dotičnih usluga poravnanja u dotičnim valutama članovima sustava poravnanja i, u mjeri u kojoj su informacije dostupne, njihovim klijentima i neizravnim klijentima s poslovnim nastanom u Uniji;

| ii. | moguće posljedice uključivanja važećih ugovora koje drži središnja druga ugovorna strana u područje primjene provedbenog akta. |
| --- | --- |

ii.

moguće posljedice uključivanja važećih ugovora koje drži središnja druga ugovorna strana u područje primjene provedbenog akta.

ESMA na temelju svoje procjene preporučuje da Komisija donese provedbeni akt kojim se potvrđuje da tu središnju drugu ugovornu stranu ne bi trebalo priznati za pružanje određenih usluga poravnanja ili aktivnosti poravnanja.

Komisija ima najmanje 30 radnih dana za procjenu preporuke ESMA-e.

Nakon podnošenja preporuke iz drugog podstavka Komisija kao krajnju mjeru može donijeti provedbeni akt u kojem se određuje sljedeće:

| (a) | da nakon razdoblja prilagodbe koje je odredila Komisija u skladu s točkom (b) ovog podstavka ta središnja druga ugovorna strana treće zemlje može pružati pojedine ili sve svoje usluge poravnanja samo članovima sustava poravnanja i mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, nakon što je za to dobila odobrenje u skladu s člankom 14.; |
| --- | --- |

(a)

da nakon razdoblja prilagodbe koje je odredila Komisija u skladu s točkom (b) ovog podstavka ta središnja druga ugovorna strana treće zemlje može pružati pojedine ili sve svoje usluge poravnanja samo članovima sustava poravnanja i mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, nakon što je za to dobila odobrenje u skladu s člankom 14.;

| (b) | odgovarajuće razdoblje prilagodbe za tu središnju drugu ugovornu stranu, njezine članove sustava poravnanja i njihove klijente. Razdoblje prilagodbe ne smije biti dulje od dvije godine i može se produljiti samo jedanput za dodatnih šest mjeseci ako i dalje postoje razlozi za odobravanje razdoblja prilagodbe; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće razdoblje prilagodbe za tu središnju drugu ugovornu stranu, njezine članove sustava poravnanja i njihove klijente. Razdoblje prilagodbe ne smije biti dulje od dvije godine i može se produljiti samo jedanput za dodatnih šest mjeseci ako i dalje postoje razlozi za odobravanje razdoblja prilagodbe;

| (c) | uvjeti pod kojima ta središnja druga ugovorna strana može nastaviti pružati određene usluge poravnanja ili aktivnosti poravnanja tijekom razdoblja prilagodbe iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

uvjeti pod kojima ta središnja druga ugovorna strana može nastaviti pružati određene usluge poravnanja ili aktivnosti poravnanja tijekom razdoblja prilagodbe iz točke (b);

| (d) | sve mjere koje se poduzimaju tijekom razdoblja prilagodbe kako bi se ograničili potencijalni troškovi za članove sustava poravnanja i njihove klijente, osobito one s poslovnim nastanom u Uniji. |
| --- | --- |

(d)

sve mjere koje se poduzimaju tijekom razdoblja prilagodbe kako bi se ograničili potencijalni troškovi za članove sustava poravnanja i njihove klijente, osobito one s poslovnim nastanom u Uniji.

Komisija pri određivanju usluga i razdoblja prilagodbe iz četvrtog podstavka točaka (a) i (b) uzima u obzir sljedeće:

| (a) | značajke usluga koje ta središnja druga ugovorna strana nudi i njihovu zamjenjivost; |
| --- | --- |

(a)

značajke usluga koje ta središnja druga ugovorna strana nudi i njihovu zamjenjivost;

| (b) | hoće li se i u kojoj mjeri područjem primjene provedbenog akta obuhvatiti važeće poravnane transakcije, uzimajući u obzir pravne i ekonomske posljedice tog obuhvaćanja; |
| --- | --- |

(b)

hoće li se i u kojoj mjeri područjem primjene provedbenog akta obuhvatiti važeće poravnane transakcije, uzimajući u obzir pravne i ekonomske posljedice tog obuhvaćanja;

| (c) | potencijalne troškovne posljedice za članove sustava poravnanja i, ako su te informacije dostupne, za njihove klijente, osobito one s poslovnim nastanom u Uniji. |
| --- | --- |

(c)

potencijalne troškovne posljedice za članove sustava poravnanja i, ako su te informacije dostupne, za njihove klijente, osobito one s poslovnim nastanom u Uniji.

Provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 86. stavka 2.”;

| (d) | stavak 3. mijenja se kako slijedi:






  i. | uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | Pri procjeni jesu li ispunjeni uvjeti iz stavka 2. točaka od (a) do (d) ESMA se savjetuje s:”; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

stavak 3. mijenja se kako slijedi:

i.

uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„3.

Pri procjeni jesu li ispunjeni uvjeti iz stavka 2. točaka od (a) do (d) ESMA se savjetuje s:”;

| ii. | točka (f) zamjenjuje se sljedećim:






  „(f) | središnjim bankama koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

središnjim bankama koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana.”;

| (e) | u stavku 4. podstavci od drugog do petog zamjenjuju se sljedećim:

  „Središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev pruža ESMA-i sve informacije potrebne za njezino priznavanje. ESMA u roku od 30 radnih dana od primitka zahtjeva ocjenjuje je li zahtjev potpun. Ako zahtjev nije potpun, ESMA određuje rok do kojeg središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev mora pružiti dodatne informacije. Sve informacije koje primi od središnje druge ugovorne strane koja podnosi zahtjev ESMA odmah šalje kolegiju za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja.
  Odluka o priznavanju temelji se na uvjetima utvrđenima u stavku 2. za središnje druge ugovorne strane prve razine rizika i u stavku 2. točkama od (a) do (d) te stavku 2.b za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. Neovisna je o bilo kakvim procjenama koje služe kao temelj za odluku o istovrijednosti iz članka 13. stavka 3. U roku od 180 radnih dana od utvrđivanja da je zahtjev potpun u skladu s drugim podstavkom ESMA, uz navođenje detaljno obrazloženog objašnjenja, u pisanom obliku obavješćuje središnju drugu ugovornu stranu koja podnosi zahtjev je li priznavanje odobreno ili odbijeno.”; |
| --- | --- |

(e)

u stavku 4. podstavci od drugog do petog zamjenjuju se sljedećim:

„Središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev pruža ESMA-i sve informacije potrebne za njezino priznavanje. ESMA u roku od 30 radnih dana od primitka zahtjeva ocjenjuje je li zahtjev potpun. Ako zahtjev nije potpun, ESMA određuje rok do kojeg središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev mora pružiti dodatne informacije. Sve informacije koje primi od središnje druge ugovorne strane koja podnosi zahtjev ESMA odmah šalje kolegiju za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja.

Odluka o priznavanju temelji se na uvjetima utvrđenima u stavku 2. za središnje druge ugovorne strane prve razine rizika i u stavku 2. točkama od (a) do (d) te stavku 2.b za središnje druge ugovorne strane druge razine rizika. Neovisna je o bilo kakvim procjenama koje služe kao temelj za odluku o istovrijednosti iz članka 13. stavka 3. U roku od 180 radnih dana od utvrđivanja da je zahtjev potpun u skladu s drugim podstavkom ESMA, uz navođenje detaljno obrazloženog objašnjenja, u pisanom obliku obavješćuje središnju drugu ugovornu stranu koja podnosi zahtjev je li priznavanje odobreno ili odbijeno.”;

| (f) | u stavku 4. šesti podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „ESMA na svojim internetskim stranicama objavljuje popis središnjih drugih ugovornih strana priznatih u skladu s ovom Uredbom, pri čemu navodi jesu li klasificirane kao središnje druge ugovorne strane prve razine rizika ili kao središnje druge ugovorne strane druge razine rizika.”; |
| --- | --- |

(f)

u stavku 4. šesti podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„ESMA na svojim internetskim stranicama objavljuje popis središnjih drugih ugovornih strana priznatih u skladu s ovom Uredbom, pri čemu navodi jesu li klasificirane kao središnje druge ugovorne strane prve razine rizika ili kao središnje druge ugovorne strane druge razine rizika.”;

| (g) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „5. | Nakon savjetovanja s tijelima i subjektima iz stavka 3. ESMA preispituje priznavanje središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u trećoj zemlji:






  (a) | ako ta središnja druga ugovorna strana namjerava proširiti ili smanjiti opseg svojih aktivnosti i usluga u Uniji, u kojem slučaju središnja druga ugovorna strana o tome mora obavijestiti ESMA-u i podnijeti joj sve potrebne informacije; i |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.

Nakon savjetovanja s tijelima i subjektima iz stavka 3. ESMA preispituje priznavanje središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u trećoj zemlji:

(a)

ako ta središnja druga ugovorna strana namjerava proširiti ili smanjiti opseg svojih aktivnosti i usluga u Uniji, u kojem slučaju središnja druga ugovorna strana o tome mora obavijestiti ESMA-u i podnijeti joj sve potrebne informacije; i

| (b) | u svakom slučaju najmanje svakih pet godina. |
| --- | --- |

(b)

u svakom slučaju najmanje svakih pet godina.

To se preispitivanje provodi u skladu sa stavcima od 2. do 4.

Ako nakon preispitivanja iz prvog podstavka ESMA utvrdi da bi središnju drugu ugovornu stranu treće zemlje koja je klasificirana kao središnja druga ugovorna strana prve razine rizika trebalo klasificirati kao središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika, ESMA određuje odgovarajuće razdoblje prilagodbe od najviše 18 mjeseci, tijekom kojeg središnja druga ugovorna strana mora ispuniti zahtjeve iz stavka 2.b. ESMA može produljiti to razdoblje prilagodbe za još najviše šest mjeseci na obrazložen zahtjev središnje druge ugovorne strane ili nadležnog tijela odgovornoga za nadzor članova sustava poravnanja ako je takvo produljenje opravdano iznimnim okolnostima i posljedicama za članove sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji.”;

| (h) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | Komisija može donijeti provedbeni akt u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 kojim se utvrđuje:






  (a) | da se pravnim i nadzornim sustavima treće zemlje osigurava da središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u toj trećoj zemlji na kontinuiranoj osnovi ispunjavaju pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

Komisija može donijeti provedbeni akt u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 kojim se utvrđuje:

(a)

da se pravnim i nadzornim sustavima treće zemlje osigurava da središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje u toj trećoj zemlji na kontinuiranoj osnovi ispunjavaju pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. ove Uredbe;

| (b) | da te središnje druge ugovorne strane na kontinuiranoj osnovi podliježu djelotvornom nadzoru i izvršenju u toj trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(b)

da te središnje druge ugovorne strane na kontinuiranoj osnovi podliježu djelotvornom nadzoru i izvršenju u toj trećoj zemlji;

| (c) | da se pravnim okvirom te treće zemlje predviđa djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana kojima je izdano odobrenje u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja. |
| --- | --- |

(c)

da se pravnim okvirom te treće zemlje predviđa djelotvoran istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana kojima je izdano odobrenje u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja.

Komisija može uvjetovati primjenu provedbenog akta iz prvog podstavka time da treća zemlja djelotvorno i na kontinuiranoj osnovi ispunjava sve u njemu utvrđene zahtjeve te time da ESMA može djelotvorno ispunjavati svoje odgovornosti u pogledu središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja priznatih u skladu sa stavcima 2 i 2.b ili u pogledu praćenja iz stavka 6.b, među ostalim sklapanjem i primjenom dogovora o suradnji iz stavka 7.”;

| (i) | umeću se sljedeći stavci:






  „6.a | Komisija može donijeti delegirani akt u skladu s člankom 82. radi dodatnog određivanja kriterija iz stavka 6. točaka (a), (b) i (c). |
| --- | --- | --- |

(i)

umeću se sljedeći stavci:

„6.a

Komisija može donijeti delegirani akt u skladu s člankom 82. radi dodatnog određivanja kriterija iz stavka 6. točaka (a), (b) i (c).

| 6.b | ESMA prati regulatorna i nadzorna kretanja u trećim zemljama za koje su doneseni provedbeni akti u skladu sa stavkom 6.
  Ako ESMA utvrdi da u tim trećim zemljama postoje regulatorna ili nadzorna kretanja koja bi mogla utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, o tome bez odgode obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i članove kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c. Sa svim takvim informacijama postupa se kao s povjerljivim informacijama.
  ESMA jedanput godišnje Komisiji i članovima kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c podnosi povjerljivo izvješće o regulatornim i nadzornim kretanjima u trećim zemljama iz prvog podstavka.”; |
| --- | --- |

6.b

ESMA prati regulatorna i nadzorna kretanja u trećim zemljama za koje su doneseni provedbeni akti u skladu sa stavkom 6.

Ako ESMA utvrdi da u tim trećim zemljama postoje regulatorna ili nadzorna kretanja koja bi mogla utjecati na financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, o tome bez odgode obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i članove kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c. Sa svim takvim informacijama postupa se kao s povjerljivim informacijama.

ESMA jedanput godišnje Komisiji i članovima kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c podnosi povjerljivo izvješće o regulatornim i nadzornim kretanjima u trećim zemljama iz prvog podstavka.”;

| (j) | stavak 7. mijenja se kako slijedi:






  i. | uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:






  „7. | ESMA uspostavlja djelotvorne dogovore o suradnji s relevantnim nadležnim tijelima trećih zemalja čiji su pravni i nadzorni okviri priznati kao istovrijedni ovoj Uredbi u skladu sa stavkom 6. Takvim dogovorima određuje se barem sljedeće:”; |
| --- | --- | --- | --- |

(j)

stavak 7. mijenja se kako slijedi:

i.

uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„7.

ESMA uspostavlja djelotvorne dogovore o suradnji s relevantnim nadležnim tijelima trećih zemalja čiji su pravni i nadzorni okviri priznati kao istovrijedni ovoj Uredbi u skladu sa stavkom 6. Takvim dogovorima određuje se barem sljedeće:”;

| ii. | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | mehanizam za razmjenu informacija između ESMA-e, središnjih banaka izdanja iz stavka 3. točke (f) i nadležnih tijela dotičnih trećih zemalja, uključujući pristup svim informacijama koje zahtijeva ESMA u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u trećim zemljama, kao što su značajne promjene modela i parametara rizika, proširenje aktivnosti i usluga središnje druge ugovorne strane, promjene u strukturi računa klijenata te u uporabi platnih sustava sa znatnim učinkom na Uniju;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

mehanizam za razmjenu informacija između ESMA-e, središnjih banaka izdanja iz stavka 3. točke (f) i nadležnih tijela dotičnih trećih zemalja, uključujući pristup svim informacijama koje zahtijeva ESMA u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u trećim zemljama, kao što su značajne promjene modela i parametara rizika, proširenje aktivnosti i usluga središnje druge ugovorne strane, promjene u strukturi računa klijenata te u uporabi platnih sustava sa znatnim učinkom na Uniju;”;

| iii. | točka (d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | postupci koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti, uključujući suglasnost tijela trećih zemalja da dopuste istrage i izravne nadzore u skladu s člankom 25.g odnosno člankom 25.h.”; |
| --- | --- | --- |

iii.

točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

postupci koji se odnose na koordinaciju nadzornih aktivnosti, uključujući suglasnost tijela trećih zemalja da dopuste istrage i izravne nadzore u skladu s člankom 25.g odnosno člankom 25.h.”;

| iv. | dodaju se sljedeće točke:






  „(e) | postupci potrebni za djelotvorno praćenje regulatornih i nadzornih kretanja u pojedinoj trećoj zemlji; |
| --- | --- | --- |

iv.

dodaju se sljedeće točke:

„(e)

postupci potrebni za djelotvorno praćenje regulatornih i nadzornih kretanja u pojedinoj trećoj zemlji;

| (f) | postupci potrebni kako bi tijela trećih zemalja osigurala djelotvorno izvršenje odluka koje je ESMA donijela u skladu s člankom 25.b, člancima od 25.f do 25.m, člankom 25.p i člankom 25.q. |
| --- | --- |

(f)

postupci potrebni kako bi tijela trećih zemalja osigurala djelotvorno izvršenje odluka koje je ESMA donijela u skladu s člankom 25.b, člancima od 25.f do 25.m, člankom 25.p i člankom 25.q.

| (g) | postupci potrebni kako bi tijela trećih zemalja bez nepotrebne odgode obavijestila ESMA-u, kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c i središnje banke izdanja iz stavka 3. točke (f) o svim kriznim situacijama povezanima s priznatom središnjom drugom ugovornom stranom, između ostalog o kretanjima na financijskim tržištima, koje bi mogle nepovoljno utjecati na tržišnu likvidnost i stabilnost financijskog sustava u Uniji ili u nekoj njezinoj državi članici te o postupcima i planovima za nepredvidive situacije kojima bi se odgovorilo na takve situacije. |
| --- | --- |

(g)

postupci potrebni kako bi tijela trećih zemalja bez nepotrebne odgode obavijestila ESMA-u, kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c i središnje banke izdanja iz stavka 3. točke (f) o svim kriznim situacijama povezanima s priznatom središnjom drugom ugovornom stranom, između ostalog o kretanjima na financijskim tržištima, koje bi mogle nepovoljno utjecati na tržišnu likvidnost i stabilnost financijskog sustava u Uniji ili u nekoj njezinoj državi članici te o postupcima i planovima za nepredvidive situacije kojima bi se odgovorilo na takve situacije.

| (h) | suglasnost tijela treće zemlje u pogledu daljnje razmjene svih informacija koje su dostavila ESMA-i u okviru dogovora o suradnji s tijelima iz stavka 3. i članovima kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja, podložno zahtjevima poslovne tajne utvrđenima u članku 83.;”; |
| --- | --- |

(h)

suglasnost tijela treće zemlje u pogledu daljnje razmjene svih informacija koje su dostavila ESMA-i u okviru dogovora o suradnji s tijelima iz stavka 3. i članovima kolegija za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja, podložno zahtjevima poslovne tajne utvrđenima u članku 83.;”;

| v. | dodaje se sljedeći posljednji podstavak:

  „Ako ESMA smatra da nadležno tijelo treće zemlje ne primjenjuje odredbe utvrđene u dogovoru o suradnji sklopljenom u skladu s ovim stavkom, ona o tome povjerljivo i bez odgode obavješćuje Komisiju. Komisija u tom slučaju može odlučiti preispitati provedbeni akt donesen u skladu sa stavkom 6.”; |
| --- | --- |

v.

dodaje se sljedeći posljednji podstavak:

„Ako ESMA smatra da nadležno tijelo treće zemlje ne primjenjuje odredbe utvrđene u dogovoru o suradnji sklopljenom u skladu s ovim stavkom, ona o tome povjerljivo i bez odgode obavješćuje Komisiju. Komisija u tom slučaju može odlučiti preispitati provedbeni akt donesen u skladu sa stavkom 6.”;

| 11. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 25.a
  Usporediva usklađenost

  1.   Središnja druga ugovorna strana iz članka 25. stavka 2.b može podnijeti obrazloženi zahtjev da ESMA procijeni može li se smatrati da je ta središnja druga ugovorna strana svojom usklađenošću s primjenjivim okvirom treće zemlje, uzimajući u obzir odredbe provedbenog akta donesenoga u skladu s člankom 25. stavkom 6., usklađena sa zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. ESMA zahtjev odmah šalje kolegiju za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja.


  2.   U zahtjevu iz stavka 1. navodi se činjenična osnova za utvrđivanje usporedivosti te obrazloženje zašto su usklađenošću sa zahtjevima koji se primjenjuju u trećoj zemlji ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 16. i glavama IV. i V.


  3.   Kako bi se osiguralo da procjena iz stavka 1. stvarno odražava regulatorne ciljeve koji se žele postići zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. te interese Unije u cjelini, Komisija donosi delegirani akt kojim se određuje sljedeće:






  (a) | minimalni elementi koje treba procijeniti za potrebe stavka 1. ovog članka; |
| --- | --- | --- |

11.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 25.a

Usporediva usklađenost

1.   Središnja druga ugovorna strana iz članka 25. stavka 2.b može podnijeti obrazloženi zahtjev da ESMA procijeni može li se smatrati da je ta središnja druga ugovorna strana svojom usklađenošću s primjenjivim okvirom treće zemlje, uzimajući u obzir odredbe provedbenog akta donesenoga u skladu s člankom 25. stavkom 6., usklađena sa zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. ESMA zahtjev odmah šalje kolegiju za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja.

2.   U zahtjevu iz stavka 1. navodi se činjenična osnova za utvrđivanje usporedivosti te obrazloženje zašto su usklađenošću sa zahtjevima koji se primjenjuju u trećoj zemlji ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 16. i glavama IV. i V.

3.   Kako bi se osiguralo da procjena iz stavka 1. stvarno odražava regulatorne ciljeve koji se žele postići zahtjevima utvrđenima u članku 16. i glavama IV. i V. te interese Unije u cjelini, Komisija donosi delegirani akt kojim se određuje sljedeće:

(a)

minimalni elementi koje treba procijeniti za potrebe stavka 1. ovog članka;

| (b) | modaliteti i uvjeti za provedbu procjene. |
| --- | --- |

(b)

modaliteti i uvjeti za provedbu procjene.

Komisija donosi delegirani akt iz prvog podstavka u skladu s člankom 82. do 2. siječnja 2021.

Članak 25.b

Kontinuirano ispunjavanje uvjeta za priznavanje

1.   ESMA je odgovorna za obavljanje zadaća koje proizlaze iz ove Uredbe i odnose se na nadzor, na kontinuiranoj osnovi, usklađenosti priznatih središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika sa zahtjevima iz članka 25. stavka 2.b točke (a). Kada je riječ o odlukama na temelju članaka 41., 44., 46., 50. i 54., ESMA se savjetuje sa središnjim bankama izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f) u skladu s člankom 24.b stavkom 1.

ESMA od svake središnje ugovorne strane druge razine rizika najmanje jedanput godišnje zahtijeva potvrdu da su zahtjevi iz članka 25. stavka 2.b točaka (a), (c) i (d) i dalje ispunjeni.

Ako pojedina središnja banka izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f) smatra da središnja druga ugovorna strana druge razine rizika više ne ispunjava uvjet iz članka 25. stavka 2.b točke (b), o tome odmah obavješćuje ESMA-u.

2.   Ako središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ESMA-i ne dostavi potvrdu iz stavka 1. drugog podstavka ili ako ESMA primi obavijest u skladu sa stavkom 1. trećim podstavkom, smatra se da središnja druga ugovorna strana više ne ispunjava uvjete za priznavanje na temelju članka 25. stavka 2.b te se primjenjuje postupak utvrđen u članku 25.p stavcima 2., 3. i 4.

3.   ESMA u suradnji s ESRB-om provodi procjene otpornosti priznatih središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika na nepovoljna tržišna kretanja u skladu s člankom 32. stavkom 2. Uredbe EU br. 1095/2010, u koordinaciji s procjenama iz članka 24.a stavka 7. točke (b). Središnje banke izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f) mogu doprinijeti takvim procjenama pri obavljanju svojih zadaća monetarne politike. ESMA pri provedbi tih procjena obuhvaća barem financijske i operativne rizike te osigurava dosljednost s procjenama otpornosti središnjih drugih ugovornih strana Unije provedenih na temelju članka 24.a stavka 7. točke (b) ove Uredbe.

Članak 25.c

Kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja

1.   ESMA uspostavlja kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja radi olakšavanja razmjene informacija.

2.   Kolegij se sastoji od:

| (a) | predsjednika Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, koji predsjeda kolegijem; |
| --- | --- |

(a)

predsjednika Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, koji predsjeda kolegijem;

| (b) | dvoje neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(b)

dvoje neovisnih članova Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane;

| (c) | nadležnih tijela iz članka 22.; u državama članicama u kojima je više tijela imenovano nadležnima u skladu s člankom 22., ta se tijela dogovaraju o zajedničkom predstavniku; |
| --- | --- |

(c)

nadležnih tijela iz članka 22.; u državama članicama u kojima je više tijela imenovano nadležnima u skladu s člankom 22., ta se tijela dogovaraju o zajedničkom predstavniku;

| (d) | nadležnih tijela odgovornih za nadzor članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji; |
| --- | --- |

(d)

nadležnih tijela odgovornih za nadzor članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji;

| (e) | nadležnih tijela odgovornih za nadzor mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji kojima središnja druga ugovorna strana pruža usluge ili će pružati usluge; |
| --- | --- |

(e)

nadležnih tijela odgovornih za nadzor mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji kojima središnja druga ugovorna strana pruža usluge ili će pružati usluge;

| (f) | nadležnih tijela koja provode nadzor središnjih depozitorija vrijednosnih papira s poslovnim nastanom u Uniji s kojima su središnje druge ugovorne strane povezane ili se namjeravaju povezati; |
| --- | --- |

(f)

nadležnih tijela koja provode nadzor središnjih depozitorija vrijednosnih papira s poslovnim nastanom u Uniji s kojima su središnje druge ugovorne strane povezane ili se namjeravaju povezati;

| (g) | članova ESSB-a. |
| --- | --- |

(g)

članova ESSB-a.

3.   Članovi kolegija mogu od Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane zahtijevati da raspravi o određenim pitanjima povezanima s pojedinom središnjom drugom ugovornom stranom s poslovnim nastanom u trećoj zemlji. Takav zahtjev sastavlja se u pisanom obliku i sadržava detaljno obrazloženje zahtjeva. Nadzorni odbor za središnje druge ugovorne strane propisno razmatra takve zahtjeve i daje primjeren odgovor.

4.   Osnivanje i funkcioniranje kolegija temelji se na pisanom sporazumu između svih njegovih članova. Na sve članove kolegija primjenjuje se obveza čuvanja profesionalne tajne u skladu s člankom 83.

Članak 25.d

Naknade

1.   ESMA središnjim drugim ugovornim stranama s poslovnim nastanom u trećoj zemlji naplaćuje sljedeće naknade u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktom donesenim na temelju stavka 3.:

| (a) | naknade povezane sa zahtjevima za priznavanje na temelju članka 25.; |
| --- | --- |

(a)

naknade povezane sa zahtjevima za priznavanje na temelju članka 25.;

| (b) | godišnje naknade povezane sa zadaćama ESMA-e u skladu s ovom Uredbom u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama priznatima u skladu s člankom 25. |
| --- | --- |

(b)

godišnje naknade povezane sa zadaćama ESMA-e u skladu s ovom Uredbom u vezi sa središnjim drugim ugovornim stranama priznatima u skladu s člankom 25.

2.   Naknade iz stavka 1. razmjerne su prometu dotične središnje druge ugovorne strane i pokrivaju sve troškove ESMA-e koji se odnose na priznavanje te na izvršavanje njezinih zadaća u skladu s ovom Uredbom.

3.   Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 82. radi dodatnog određivanja sljedećeg:

| (a) | vrsta naknada; |
| --- | --- |

(a)

vrsta naknada;

| (b) | aktivnosti za koje se plaćaju naknade; |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti za koje se plaćaju naknade;

| (c) | iznosa naknada; |
| --- | --- |

(c)

iznosa naknada;

| (d) | načina na koji moraju plaćati naknade:






  i. | središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev za priznavanje; |
| --- | --- | --- |

(d)

načina na koji moraju plaćati naknade:

i.

središnja druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev za priznavanje;

| ii. | priznata središnja druga ugovorna strana klasificirana kao središnja druga ugovorna strana prve razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 2.; |
| --- | --- |

ii.

priznata središnja druga ugovorna strana klasificirana kao središnja druga ugovorna strana prve razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 2.;

| iii. | priznata središnja druga ugovorna strana klasificirana kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 2.b. |
| --- | --- |

iii.

priznata središnja druga ugovorna strana klasificirana kao središnja druga ugovorna strana druge razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 2.b.

Članak 25.e

Izvršavanje ovlasti iz članaka od 25.f do 25.h

Ovlasti dodijeljene ESMA-i ili bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju oni ovlaste u skladu s člancima od 25.f do 25.h ne smiju se koristiti za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.

Članak 25.f

Zahtjev za informacije

1.   ESMA može na temelju običnog zahtjeva ili odluke zahtijevati od priznatih središnjih drugih ugovornih strana i povezanih trećih strana kojima su te središnje druge ugovorne strane izdvojile poslovne funkcije ili aktivnosti da pruže sve informacije koje su ESMA-i potrebne za obavljanje njezinih zadaća u skladu s ovom Uredbom.

2.   Prilikom slanja običnog zahtjeva za informacije u skladu sa stavkom 1. ESMA navodi sve sljedeće podatke:

| (a) | upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu zahtjeva; |
| --- | --- |

(a)

upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu zahtjeva;

| (b) | svrhu zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

svrhu zahtjeva;

| (c) | informacije koje se zahtijevaju; |
| --- | --- |

(c)

informacije koje se zahtijevaju;

| (d) | rok za pružanje informacija; |
| --- | --- |

(d)

rok za pružanje informacija;

| (e) | obavijest osobi od koje se zahtijevaju informacije da nije obvezna pružiti informacije, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev pružene informacije ne smiju biti netočne ili obmanjujuće; |
| --- | --- |

(e)

obavijest osobi od koje se zahtijevaju informacije da nije obvezna pružiti informacije, ali da u slučaju dobrovoljnog odgovora na zahtjev pružene informacije ne smiju biti netočne ili obmanjujuće;

| (f) | globu predviđenu u članku 25.j u vezi s točkom (a) odjeljka V. Priloga III. ako su odgovori na postavljana pitanja netočni ili obmanjujući. |
| --- | --- |

(f)

globu predviđenu u članku 25.j u vezi s točkom (a) odjeljka V. Priloga III. ako su odgovori na postavljana pitanja netočni ili obmanjujući.

3.   Prilikom zahtijevanja da se informacije pruže odlukom u skladu sa stavkom 1. ESMA navodi sve sljedeće podatke:

| (a) | upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu zahtjeva; |
| --- | --- |

(a)

upućivanje na ovaj članak kao pravnu osnovu zahtjeva;

| (b) | svrhu zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

svrhu zahtjeva;

| (c) | informacije koje se zahtijevaju; |
| --- | --- |

(c)

informacije koje se zahtijevaju;

| (d) | rok za pružanje informacija; |
| --- | --- |

(d)

rok za pružanje informacija;

| (e) | periodične novčane kazne predviđene u članku 25.k ako su zahtijevane informacije nepotpune; |
| --- | --- |

(e)

periodične novčane kazne predviđene u članku 25.k ako su zahtijevane informacije nepotpune;

| (f) | globu predviđenu u članku 25.j u vezi s točkom (a) odjeljka V. Priloga III. zbog toga što nisu pružene informacije koje se zahtijevaju ili ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili obmanjujući; i |
| --- | --- |

(f)

globu predviđenu u članku 25.j u vezi s točkom (a) odjeljka V. Priloga III. zbog toga što nisu pružene informacije koje se zahtijevaju ili ako su odgovori na postavljena pitanja netočni ili obmanjujući; i

| (g) | pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe ESMA-e i pravo na pokretanje postupka za preispitivanje odluke pred Sudom Europske unije (‚Sud’) u skladu s člancima 60. i 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010. |
| --- | --- |

(g)

pravo na podnošenje žalbe protiv odluke Odboru za žalbe ESMA-e i pravo na pokretanje postupka za preispitivanje odluke pred Sudom Europske unije (‚Sud’) u skladu s člancima 60. i 61. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

4.   Osobe iz stavka 1. ili njihovi predstavnici i, u slučaju pravnih osoba ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe ovlaštene zakonom ili njihovim statutom za njihovo zastupanje, pružaju tražene informacije. Propisno ovlašteni odvjetnici mogu pružiti informacije u ime svojih klijenata. Potonji su i dalje u potpunosti odgovorni ako su pružene informacije nepotpune, netočne ili obmanjujuće.

5.   ESMA bez odgode šalje presliku običnog zahtjeva ili svoje odluke relevantnom nadležnom tijelu treće zemlje u kojoj osobe iz stavka 1. na koje se odnosi zahtjev za informacije imaju prebivalište ili poslovni nastan.

Članak 25.g

Opće istrage

1.   Radi obavljanja svojih zadaća iz ove Uredbe ESMA može provoditi potrebne istrage središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika i povezanih trećih strana kojima su te središnje druge ugovorne strane izdvojile poslovne funkcije, usluge ili aktivnosti. U tu svrhu dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje je ovlastila ESMA imaju ovlast:

| (a) | pregledavati svu evidenciju, podatke, postupke i sve ostale materijale relevantne za izvršavanje njezinih zadaća, bez obzira na kojem su mediju pohranjeni; |
| --- | --- |

(a)

pregledavati svu evidenciju, podatke, postupke i sve ostale materijale relevantne za izvršavanje njezinih zadaća, bez obzira na kojem su mediju pohranjeni;

| (b) | izraditi ili pribaviti ovjerene preslike ili izvode iz te evidencije, podataka, postupaka i ostalih materijala; |
| --- | --- |

(b)

izraditi ili pribaviti ovjerene preslike ili izvode iz te evidencije, podataka, postupaka i ostalih materijala;

| (c) | pozvati središnje druge ugovorne strane druge razine rizika ili njihove predstavnike ili osoblje i zatražiti od njih usmena ili pisana objašnjenja činjenica ili dokumenata koji se odnose na predmet i svrhu nadzora te zabilježiti odgovore; |
| --- | --- |

(c)

pozvati središnje druge ugovorne strane druge razine rizika ili njihove predstavnike ili osoblje i zatražiti od njih usmena ili pisana objašnjenja činjenica ili dokumenata koji se odnose na predmet i svrhu nadzora te zabilježiti odgovore;

| (d) | ispitati sve ostale fizičke ili pravne osobe koje pristanu na takvo ispitivanje radi prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage; |
| --- | --- |

(d)

ispitati sve ostale fizičke ili pravne osobe koje pristanu na takvo ispitivanje radi prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage;

| (e) | zatražiti evidenciju telefonskih razgovora i prometa podataka. |
| --- | --- |

(e)

zatražiti evidenciju telefonskih razgovora i prometa podataka.

Središnje banke izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f) mogu, na temelju obrazloženog zahtjeva upućenog ESMA-i, sudjelovati u takvim istragama ako su takve istrage relevantne za obavljanje njihovih zadaća monetarne politike.

Kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c obavješćuje se bez nepotrebne odgode o svim nalazima koji mogu biti relevantni za izvršavanje njegovih zadaća.

2.   Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje je ESMA ovlastila za potrebe istraga iz stavka 1. izvršavaju svoje ovlasti nakon predočenja pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha istrage. U tom se ovlaštenju navode i periodične novčane kazne predviđene u članku 25.k ako zatražena evidencija, podaci, postupci ili svi drugi materijali ili odgovori na pitanja postavljena središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika nisu dostavljeni ili su nepotpuni te globe predviđene u članku 25.j u vezi s točkom (b) odjeljka V. Priloga III. ako su odgovori na pitanja postavljena središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika netočni ili obmanjujući.

3.   Središnje druge ugovorne strane druge razine rizika dužne su se podvrgnuti istragama koje se pokreću na temelju odluke ESMA-e. U odluci se navode predmet i svrha istrage, periodične novčane kazne predviđene u članku 25.k ove Uredbe, pravni lijekovi koji su na raspolaganju u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na preispitivanje odluke pred Sudom.

4.   Prije slanja obavijesti o pokretanju istrage središnjoj drugoj ugovornoj strani druge razine rizika ESMA o istrazi i identitetu ovlaštenih osoba obavješćuje relevantno nadležno tijelo treće zemlje u kojoj će se istraga provoditi. Na zahtjev ESMA-e dužnosnici dotičnog nadležnog tijela treće zemlje mogu pomoći tim ovlaštenim osobama u obavljanju njihovih zadaća. Dužnosnici dotičnog nadležnog tijela treće zemlje mogu i prisustvovati istragama. Istrage koje se provode u pojedinoj trećoj zemlji u skladu s ovim člankom moraju se provoditi na temelju dogovora o suradnji uspostavljenih s relevantnim nadležnim tijelom treće zemlje.

Članak 25.h

Izravni nadzori

1.   Radi obavljanja svojih zadaća iz ove Uredbe ESMA može provoditi sve potrebne izravne nadzore u svim poslovnim prostorima, na zemljištu ili imovini središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika i povezanih trećih strana kojima su te središnje druge ugovorne strane izdvojile poslovne funkcije, usluge ili aktivnosti.

Središnje banke izdanja iz članka 25. stavka 3. točke (f) mogu ESMA-i podnijeti obrazloženi zahtjev za sudjelovanjem u takvim izravnim nadzorima ako je to relevantno za obavljanje njihovih zadaća monetarne politike.

Kolegij za središnje druge ugovorne strane trećih zemalja iz članka 25.c obavješćuje se bez nepotrebne odgode o svim nalazima koji mogu biti relevantni za izvršavanje njegovih zadaća.

2.   Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje je ESMA ovlastila za provođenje izravnog nadzora mogu ući u sve poslovne prostore, na zemljište ili u imovinu pravnih osoba koje su predmetom odluke o pokretanju nadzora koju je donijela ESMA i imaju sve ovlasti utvrđene u članku 25.g stavku 1. Ovlašteni su i za pečaćenje svih poslovnih prostora te knjiga ili evidencija tijekom nadzora i u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje nadzora.

3.   ESMA pravodobno prije nadzora šalje obavijest o nadzoru relevantnom nadležnom tijelu treće zemlje u kojoj će se nadzor provoditi. Ako je to potrebno za pravilnu provedbu i učinkovitost nadzora, ESMA nakon slanja obavijesti relevantnom nadležnom tijelu treće zemlje može obaviti izravni nadzor bez slanja prethodne obavijesti središnjoj drugoj ugovornoj strani. Nadzori koji se provode u trećim zemljama u skladu s ovim člankom moraju se provoditi na temelju dogovora o suradnji uspostavljenih s relevantnim nadležnim tijelom treće zemlje.

Dužnosnici ESMA-e i druge osobe koje je ESMA ovlastila za provođenje izravnog nadzora izvršavaju svoje ovlasti nakon predočenja pisanog ovlaštenja u kojem se navode predmet i svrha nadzora te periodične novčane kazne predviđene u članku 25.k ako se dotične osobe ne podvrgnu nadzoru.

4.   Središnje druge ugovorne strane druge razine rizika dužne su se podvrgnuti izravnom nadzoru koji je naložen odlukom ESMA-e. U odluci se navode predmet i svrha nadzora, određuje datum njegova početka te navode periodične novčane kazne predviđene u članku 25.k, pravni lijekovi koji su dostupni u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010 te pravo na preispitivanje odluke pred Sudom.

5.   Dužnosnici nadležnog tijela treće zemlje u kojoj se nadzor treba provoditi, kao i osobe koje to tijelo ovlasti ili imenuje, mogu na zahtjev ESMA-e aktivno pomagati dužnosnicima ESMA-a i drugim osobama koje je ESMA ovlastila. Dužnosnici relevantnog nadležnog tijela treće zemlje mogu i prisustvovati izravnim nadzorima.

6.   ESMA također može od nadležnih tijela treće zemlje zatražiti da u njezino ime provedu određene istražne radnje i izravne nadzore predviđene u ovom članku i u članku 25.g stavku 1.

7.   Ako dužnosnici ESMA-e i druge osobe u pratnji koje je ovlastila ESMA utvrde da se neka osoba protivi nadzoru naloženome u skladu s ovim člankom, ESMA može od dotičnog nadležnog tijela treće zemlje zatražiti da im pruži potrebnu pomoć uključujući, prema potrebi, pomoć policije ili nekog drugog istovrijednog tijela za izvršavanje zakonodavstva kako bi im se omogućilo provođenje izravnog nadzora.

Članak 25.i

Postupovna pravila za poduzimanje nadzornih mjera i izricanje globa

1.   Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom ESMA utvrdi da postoje ozbiljne naznake o mogućem postojanju činjenica koje bi mogle predstavljati povredu navedenu u Prilogu III. ili više takvih povreda, ESMA imenuje neovisnog istražnog službenika unutar ESMA-e radi istrage o tom predmetu. Imenovani službenik ne smije biti osoba koja je uključena ni osoba koja je izravno ili neizravno bila uključena u postupak priznavanja ili nadzora dotične središnje druge ugovorne strane i svoje funkcije obavlja neovisno od ESMA-e.

2.   Istražni službenik istražuje navodne povrede, uzimajući u obzir sve komentare dobivene od osoba koje su predmetom istraga i podnosi ESMA-i kompletan spis sa svojim nalazima.

Radi obavljanja svojih zadaća istražni službenik može izvršavati ovlast zahtijevanja informacija u skladu s člankom 25.f i provođenja istraga i izravnih nadzora u skladu s člancima 25.g i 25.h. Prilikom izvršavanja tih ovlasti istražni službenik mora postupati u skladu s člankom 25.e.

Prilikom obavljanja svojih zadaća istražni službenik ima pristup svim dokumentima i informacijama koje ESMA prikupi tijekom svojih aktivnosti.

3.   Nakon završetka njegove istrage i prije podnošenja spisa s njegovim nalazima ESMA-i, istražni službenik osobama koje su predmetom istrage daje priliku da budu saslušane o pitanjima koja se istražuju. Istražni službenik svoje nalaze temelji samo na činjenicama koje su dotične osobe imale priliku komentirati.

Pravo dotičnih osoba na obranu mora se u potpunosti poštovati tijekom istraga u skladu s ovim člankom.

4.   Prilikom podnošenja spisa s njegovim nalazima ESMA-i istražni službenik o toj činjenici obavješćuje osobe koje su predmetom istrage. Osobe koje su predmetom istrage imaju pravo pristupa spisu, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente ESMA-e.

5.   Na temelju spisa s nalazima istražnog službenika i na zahtjev uključenih osoba, a nakon saslušanja osoba koje su predmetom istrage u skladu s člankom 25.l ESMA odlučuje jesu li osobe koje su predmetom istrage počinile jednu ili više povreda iz Priloga III. te ako jesu, poduzima nadzornu mjeru u skladu s člankom 25.q i izriče globu u skladu s člankom 25.j.

6.   Istražni službenik ne sudjeluje u raspravama ESMA-e niti na drugi način intervenira u postupak odlučivanja ESMA-e.

7.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 82. kojima se dodatno određuju postupovna pravila za izvršavanje ovlasti za izricanje globa ili periodičnih novčanih kazni, između ostalog odredbe o pravu na obranu, odredbe o rokovima te o naplati globa ili periodičnih novčanih kazni, kao i rokovi zastare i rokovi za izricanje i izvršenje novčanih kazni.

8.   Ako pri obavljanju svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom ustanovi da postoje ozbiljne naznake o mogućem postojanju činjenica za koje zna da bi mogle predstavljati kazneno djelo u skladu s primjenjivim pravnim okvirom treće zemlje, ESMA te predmete upućuje odgovarajućim tijelima radi istrage i mogućeg kaznenog progona. Nadalje, ESMA se suzdržava od izricanja globa ili periodičnih novčanih kazni ako je svjesna da postoji prethodna pravomoćna oslobađajuća ili osuđujuća presuda koja proizlazi iz identičnih ili iz u suštini istih činjenica, u kaznenim postupcima prema nacionalnom pravu.

Članak 25.j

Globe

1.   Ako u skladu s člankom 25.i stavkom 5. utvrdi da je središnja druga ugovorna strana namjerno ili iz nemara počinila jednu od povreda navedenih u Prilogu III., ESMA donosi odluku kojom izriče globu u skladu sa stavkom 2. ovog članka.

Smatra se da je središnja druga ugovorna strana počinila povredu namjerno ako ESMA na temelju objektivnih čimbenika utvrdi da su središnja druga ugovorna strana ili njezino više rukovodstvo djelovali s namjerom počinjenja povrede.

2.   Temeljni iznosi globa iz stavka 1. jednaki su najviše dvostrukom iznosu dobiti koja je ostvarena ili gubitka koji je izbjegnut zbog povrede, ako ih je moguće odrediti, ili najviše 10 % ukupnog godišnjeg prometa, kako je definiran u relevantnom pravu Unije, koji je pravna osoba ostvarila u prethodnoj poslovnoj godini.

3.   Temeljni iznosi navedeni u stavku 2. prilagođavaju se, prema potrebi, uzimajući u obzir otežavajuće ili olakšavajuće okolnosti u skladu s relevantnim koeficijentima navedenima u Prilogu IV.

Relevantni otežavajući koeficijenti primjenjuju se jedan po jedan na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog otežavajućeg koeficijenta, temeljnom iznosu dodaje se razlika između temeljnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog otežavajućeg koeficijenta.

Relevantni olakšavajući koeficijenti primjenjuju se jedan po jedan na osnovni iznos. Ako se primjenjuje više od jednog olakšavajućeg koeficijenta, od temeljnog iznosa oduzima se razlika između temeljnog iznosa i iznosa koji proizlazi iz primjene svakog pojedinog olakšavajućeg koeficijenta.

4.   Neovisno o stavcima 2. i 3., iznos globe ne smije premašiti 20 % godišnjeg prometa koji je dotična središnja druga ugovorna strana ostvarila u prethodnoj poslovnoj godini, ali ako je središnja druga ugovorna strana povredom izravno ili neizravno stekla financijsku korist, iznos globe mora biti barem jednak toj koristi.

Ako središnja druga ugovorna strana djelovanjem ili nedjelovanjem počini više od jedne povrede iz Priloga III., primjenjuje se samo viša globa izračunana u skladu sa stavcima 2. i 3. koja se odnosi na jednu od tih povreda.

Članak 25.k

Periodične novčane kazne

1.   ESMA odlukom izriče periodične novčane kazne kako bi primorala:

| (a) | središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika da prekine povredu u skladu s odlukom donesenom u skladu s člankom 25.q stavkom 1. točkom (a); |
| --- | --- |

(a)

središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika da prekine povredu u skladu s odlukom donesenom u skladu s člankom 25.q stavkom 1. točkom (a);

| (b) | osobu iz članka 25.f stavka 1. da pruži potpune informacije koje su zatražene odlukom u skladu člankom 25.f; |
| --- | --- |

(b)

osobu iz članka 25.f stavka 1. da pruži potpune informacije koje su zatražene odlukom u skladu člankom 25.f;

| (c) | središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika:






  i. | da se podvrgne istrazi i posebno da pruži potpunu evidenciju, podatke, postupke i druge potrebne materijale i da dopuni i ispravi ostale informacije pružene tijekom istrage pokrenute odlukom u skladu s člankom 25.g; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika:

i.

da se podvrgne istrazi i posebno da pruži potpunu evidenciju, podatke, postupke i druge potrebne materijale i da dopuni i ispravi ostale informacije pružene tijekom istrage pokrenute odlukom u skladu s člankom 25.g; ili

| ii. | da se podvrgne izravnom nadzoru naloženom odlukom donesenom u skladu s člankom 25.h. |
| --- | --- |

ii.

da se podvrgne izravnom nadzoru naloženom odlukom donesenom u skladu s člankom 25.h.

2.   Periodična novčana kazna mora biti učinkovita i razmjerna. Periodična novčana kazna izriče se za svaki dan kašnjenja.

3.   Neovisno o stavku 2., iznos periodičnih novčanih kazni jednak je 3 % prosječnog dnevnog prometa u prethodnoj poslovnoj godini ili, u slučaju fizičkih osoba, 2 % prosječnog dnevnog prihoda u prethodnoj kalendarskoj godini. Taj iznos izračunava se od datuma naznačenog u odluci kojom se izriče periodična novčana kazna.

4.   Periodična novčana kazna izriče se za razdoblje od najviše šest mjeseci nakon obavijesti o odluci ESMA-e. Nakon isteka tog razdoblja ESMA preispituje tu mjeru.

Članak 25.l

Saslušanje relevantnih osoba

1.   Prije donošenja odluke o globi ili periodičnoj novčanoj kazni u skladu s člancima 25.j i 25.k ESMA daje osobama koje su predmetom postupka priliku da budu saslušane u pogledu njezinih nalaza. ESMA temelji svoje odluke samo na nalazima koje su osobe koje su predmetom postupka imale priliku komentirati.

Prvi podstavak ovog stavka ne primjenjuje se ako je potrebno hitno djelovati s ciljem sprječavanja znatne i neposredne štete za financijski sustav. ESMA u tom slučaju može donijeti privremenu odluku i dotičnim osobama daje priliku da budu saslušane u najkraćem mogućem roku nakon donošenja odluke.

2.   U postupku se mora u potpunosti poštovati pravo na obranu osoba koje su predmetom postupka. One imaju pravo na pristup spisu ESMA-e, pri čemu se mora uvažavati legitimni interes drugih osoba u pogledu zaštite njihovih poslovnih tajni. Pravo na pristup spisu ne odnosi se na povjerljive informacije ili interne pripremne dokumente ESMA-e.

Članak 25.m

Objava, priroda, izvršenje i namjena globa i periodičnih novčanih kazni

1.   ESMA javno objavljuje svaku globu i periodičnu novčanu kaznu izrečenu u skladu s člancima 25.j i 25.k ove Uredbe, osim ako bi se takvom javnom objavom ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila nerazmjerna šteta uključenim stranama. Takva objava ne smije sadržavati osobne podatke u smislu Uredbe (EZ) br. 45/2001.

2.   Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 25.j i 25.k administrativne su prirode.

3.   Ako ESMA odluči da neće izreći nikakve globe ili novčane kazne, ona o tome obavješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i relevantna nadležna tijela treće zemlje i navodi razloge za svoju odluku.

4.   Globe i periodične novčane kazne izrečene u skladu s člancima 25.j i 25.k izvršive su.

Izvršenje je uređeno pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi članici ili trećoj zemlji u kojoj se izvršenje provodi.

5.   Iznosi globa i periodičnih novčanih kazni prihod su općeg proračuna Europske unije.

Članak 25.n

Preispitivanje od strane Suda

Sud ima punu nadležnost za preispitivanje odluka kojima je ESMA izrekla globu ili periodičnu novčanu kaznu. On može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu globu ili periodičnu novčanu kaznu.

Članak 25.o

Izmjene Priloga IV.

Kako bi se uzela u obzir kretanja na financijskim tržištima, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 82. u vezi s mjerama za izmjenu Priloga IV.

Članak 25.p

Povlačenje priznavanja

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 25.q i podložno sljedećim stavcima, ESMA nakon savjetovanja s tijelima i subjektima iz članka 25. stavka 3. povlači odluku o priznavanju donesenu u skladu s člankom 25. u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako se dotična središnja druga ugovorna strana nije koristila priznavanjem u roku od šest mjeseci, izričito se odrekne priznavanja ili prestane poslovati tijekom razdoblja duljeg od šest mjeseci; |
| --- | --- |

(a)

ako se dotična središnja druga ugovorna strana nije koristila priznavanjem u roku od šest mjeseci, izričito se odrekne priznavanja ili prestane poslovati tijekom razdoblja duljeg od šest mjeseci;

| (b) | ako je dotična središnja druga ugovorna strana ostvarila priznavanje na temelju lažnih navoda ili na neki drugi nezakonit način; |
| --- | --- |

(b)

ako je dotična središnja druga ugovorna strana ostvarila priznavanje na temelju lažnih navoda ili na neki drugi nezakonit način;

| (c) | ako je dotična središnja druga ugovorna strana ozbiljno i sustavno kršila bilo koji od uvjeta za priznavanje utvrđenih u članku 25. ili ako više ne ispunjava bilo koji od tih uvjeta te ako u bilo kojoj od tih situacija nije unutar primjerenog utvrđenog roka od najviše šest mjeseci poduzela korektivne mjere koje je zatražila ESMA; |
| --- | --- |

(c)

ako je dotična središnja druga ugovorna strana ozbiljno i sustavno kršila bilo koji od uvjeta za priznavanje utvrđenih u članku 25. ili ako više ne ispunjava bilo koji od tih uvjeta te ako u bilo kojoj od tih situacija nije unutar primjerenog utvrđenog roka od najviše šest mjeseci poduzela korektivne mjere koje je zatražila ESMA;

| (d) | ako ESMA ne može djelotvorno ispunjavati svoje odgovornosti u skladu s ovom Uredbom u vezi s dotičnom središnjom drugom ugovornom stranom jer tijelo treće zemlje te središnje druge ugovorne strane nije ESMA-i pružilo sve relevantne informacije ili ne surađuje s ESMA-om u skladu s člankom 25. stavkom 7.; |
| --- | --- |

(d)

ako ESMA ne može djelotvorno ispunjavati svoje odgovornosti u skladu s ovom Uredbom u vezi s dotičnom središnjom drugom ugovornom stranom jer tijelo treće zemlje te središnje druge ugovorne strane nije ESMA-i pružilo sve relevantne informacije ili ne surađuje s ESMA-om u skladu s člankom 25. stavkom 7.;

| (e) | u slučaju povlačenja ili suspenzije provedbenog akta iz članka 25. stavka 6. ili neispunjenja bilo kojeg od uvjeta povezanih s tim aktom. |
| --- | --- |

(e)

u slučaju povlačenja ili suspenzije provedbenog akta iz članka 25. stavka 6. ili neispunjenja bilo kojeg od uvjeta povezanih s tim aktom.

ESMA povlačenje priznavanja može ograničiti na određenu uslugu, aktivnost ili vrstu financijskih instrumenata.

ESMA pri određivanju datuma stupanja na snagu odluke o povlačenju priznavanja nastoji što više smanjiti potencijalne poremećaje na tržištu i predviđa primjereno razdoblje prilagodbe koje ne smije biti dulje od dvije godine.

2.   Prije povlačenja priznavanja u skladu sa stavkom 1. točkom (c) ovog članka ESMA razmatra mogućnost primjene mjera iz članka 25.q stavka 1. točaka (a), (b) i (c).

Ako ESMA utvrdi da nisu poduzete korektivne mjere unutar utvrđenog roka od najviše šest mjeseci iz stavka 1. prvog podstavka točke (c) ovog članka ili da poduzete mjere nisu primjerene te nakon savjetovanja s tijelima iz članka 25. stavka 3. ESMA povlači odluku o priznavanju.

3.   ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje relevantno nadležno tijelo treće zemlje o odluci o povlačenju priznavanja priznate središnje druge ugovorne strane.

4.   Svako tijelo iz članka 25. stavka 3. koje smatra da je ispunjen jedan od uvjeta iz stavka 1. može od ESMA-e zahtijevati da ispita jesu li ispunjeni uvjeti za povlačenje priznavanja dotične priznate središnje druge ugovorne strane ili njezina priznavanja za određenu uslugu, aktivnost ili vrstu financijskih instrumenata. Ako odluči da neće povući priznavanje dotične središnje druge ugovorne strane, ESMA tijelu koje je podnijelo zahtjev daje cjelovito obrazloženje.

Članak 25.q

Nadzorne mjere ESMA-e

1.   Ako u skladu s člankom 25.i stavkom 5. ustanovi da je središnja druga ugovorna strana druge razine rizika počinila neku od povreda navedenih u Prilogu III., ESMA donosi jednu ili više sljedećih odluka, kojima:

| (a) | zahtijeva od središnje druge ugovorne strane da prekine povredu; |
| --- | --- |

(a)

zahtijeva od središnje druge ugovorne strane da prekine povredu;

| (b) | izriče globe u skladu s člankom 25.j; |
| --- | --- |

(b)

izriče globe u skladu s člankom 25.j;

| (c) | izdaje javne obavijesti; |
| --- | --- |

(c)

izdaje javne obavijesti;

| (d) | povlači priznavanje središnje druge ugovorne strane ili njezino priznavanje za određenu uslugu, aktivnost ili vrstu financijskih instrumenata u skladu s člankom 25.p. |
| --- | --- |

(d)

povlači priznavanje središnje druge ugovorne strane ili njezino priznavanje za određenu uslugu, aktivnost ili vrstu financijskih instrumenata u skladu s člankom 25.p.

2.   ESMA pri donošenju odluka iz stavka 1. uzima u obzir prirodu i ozbiljnost povrede, vodeći računa o sljedećim kriterijima:

| (a) | trajanju i učestalosti povrede; |
| --- | --- |

(a)

trajanju i učestalosti povrede;

| (b) | jesu li povredom otkrivene ozbiljne ili sistemske slabosti u postupcima središnje druge ugovorne strane ili u njezinim sustavima za upravljanje ili internim kontrolama; |
| --- | --- |

(b)

jesu li povredom otkrivene ozbiljne ili sistemske slabosti u postupcima središnje druge ugovorne strane ili u njezinim sustavima za upravljanje ili internim kontrolama;

| (c) | je li povreda prouzročila ili olakšala financijska kaznena djela ili je na neki način povezana s njima; |
| --- | --- |

(c)

je li povreda prouzročila ili olakšala financijska kaznena djela ili je na neki način povezana s njima;

| (d) | je li povreda počinjena namjerno ili iz nemara. |
| --- | --- |

(d)

je li povreda počinjena namjerno ili iz nemara.

3.   ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje dotičnu središnju drugu ugovornu stranu o svakoj odluci koju donese na temelju stavka 1. i dostavlja je relevantnim nadležnim tijelima treće zemlje i Komisiji. ESMA objavljuje svaku takvu odluku na svojim internetskim stranicama u roku od 10 radnih dana od dana njezina donošenja.

ESMA prilikom objave svoje odluke kako je navedeno u prvom podstavku objavljuje i da dotična središnja druga ugovorna strana ima pravo na žalbu protiv odluke i, prema potrebi, činjenicu da je žalba podnesena, navodeći da takva žalba nema odgodni učinak kao i činjenicu da Odbor za žalbe ESMA-e može suspendirati primjenu osporene odluke u skladu s člankom 60. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;

| 12. | u članku 32. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

  „Za procjenu nadležnog tijela u pogledu obavijesti predviđene u članku 31. stavku 2. i informacija iz članka 31. stavka 3. potrebno je mišljenje kolegija na temelju članka 19.”; |
| --- | --- |

12.

u članku 32. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Za procjenu nadležnog tijela u pogledu obavijesti predviđene u članku 31. stavku 2. i informacija iz članka 31. stavka 3. potrebno je mišljenje kolegija na temelju članka 19.”;

| 13. | u članku 35. stavku 1. posljednji podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Središnja druga ugovorna strana ne smije izdvajati glavne aktivnosti povezane s upravljanjem rizicima ako to izdvajanje ne odobri nadležno tijelo. Za odluku nadležnog tijela potrebno je mišljenje kolegija na temelju članka 19.”; |
| --- | --- |

13.

u članku 35. stavku 1. posljednji podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Središnja druga ugovorna strana ne smije izdvajati glavne aktivnosti povezane s upravljanjem rizicima ako to izdvajanje ne odobri nadležno tijelo. Za odluku nadležnog tijela potrebno je mišljenje kolegija na temelju članka 19.”;

| 14. | članak 49. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Središnja druga ugovorna strana redovito preispituje modele i parametre za izračun svojih zahtjeva za iznosom nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral i ostalih mehanizama za kontrolu rizika. Ona podvrgava modele strogim i čestim ispitivanjima otpornosti na stres radi procjene njihove otpornosti u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima i provodi retroaktivna ispitivanja radi procjene pouzdanosti primijenjene metodologije. Središnja druga ugovorna strana osigurava neovisnu potvrdu, obavješćuje svoje nadležno tijelo i ESMA-u o rezultatima provedenih ispitivanja i osigurava njihovu potvrdu u skladu sa stavcima 1.a, 1.b, 1.c, 1.d i 1.e prije donošenja svih značajnih promjena modela i parametara.
  Za donesene modele i parametre, kao i za sve njihove značajne promjene, potrebno je mišljenje kolegija u skladu sa sljedećim stavcima.
  ESMA osigurava prosljeđivanje informacija o rezultatima ispitivanja otpornosti na stres europskim nadzornim tijelima, ESSB-u i Jedinstvenom sanacijskom odboru kako bi im omogućila da procijene izloženost financijskih društava neispunjavanju obveza od strane središnjih drugih ugovornih strana.”; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

članak 49. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.

Središnja druga ugovorna strana redovito preispituje modele i parametre za izračun svojih zahtjeva za iznosom nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral i ostalih mehanizama za kontrolu rizika. Ona podvrgava modele strogim i čestim ispitivanjima otpornosti na stres radi procjene njihove otpornosti u ekstremnim, ali mogućim tržišnim uvjetima i provodi retroaktivna ispitivanja radi procjene pouzdanosti primijenjene metodologije. Središnja druga ugovorna strana osigurava neovisnu potvrdu, obavješćuje svoje nadležno tijelo i ESMA-u o rezultatima provedenih ispitivanja i osigurava njihovu potvrdu u skladu sa stavcima 1.a, 1.b, 1.c, 1.d i 1.e prije donošenja svih značajnih promjena modela i parametara.

Za donesene modele i parametre, kao i za sve njihove značajne promjene, potrebno je mišljenje kolegija u skladu sa sljedećim stavcima.

ESMA osigurava prosljeđivanje informacija o rezultatima ispitivanja otpornosti na stres europskim nadzornim tijelima, ESSB-u i Jedinstvenom sanacijskom odboru kako bi im omogućila da procijene izloženost financijskih društava neispunjavanju obveza od strane središnjih drugih ugovornih strana.”;

| (b) | Umeću se sljedeći stavci:






  „1.a | Ako središnja druga ugovorna strana namjerava donijeti bilo kakvu značajnu promjenu modela i parametara iz stavka 1., nadležnom tijelu i ESMA-i podnosi zahtjev za potvrdu te izmjene. Središnja druga ugovorna strana svojim zahtjevima prilaže neovisnu potvrdu planirane izmjene. Nadležno tijelo i ESMA svaki zasebno središnjoj drugoj ugovornoj strani potvrđuju primitak potpunog zahtjeva. |
| --- | --- | --- |

(b)

Umeću se sljedeći stavci:

„1.a

Ako središnja druga ugovorna strana namjerava donijeti bilo kakvu značajnu promjenu modela i parametara iz stavka 1., nadležnom tijelu i ESMA-i podnosi zahtjev za potvrdu te izmjene. Središnja druga ugovorna strana svojim zahtjevima prilaže neovisnu potvrdu planirane izmjene. Nadležno tijelo i ESMA svaki zasebno središnjoj drugoj ugovornoj strani potvrđuju primitak potpunog zahtjeva.

| 1.b | U roku od 50 radnih dana od primitka potpunih zahtjeva nadležno tijelo i ESMA svaki zasebno provode procjenu rizika značajne promjene i podnose svoja izvješća kolegiju osnovanom u skladu s člankom 18. |
| --- | --- |

1.b

U roku od 50 radnih dana od primitka potpunih zahtjeva nadležno tijelo i ESMA svaki zasebno provode procjenu rizika značajne promjene i podnose svoja izvješća kolegiju osnovanom u skladu s člankom 18.

| 1.c | Kolegij u roku od 30 radnih dana od primitka izvješćâ iz stavka 1.b donosi mišljenje većinom glasova u skladu s člankom 19. stavkom 3. Neovisno o privremenom donošenju u skladu sa stavkom 1.e, nadležno tijelo ne smije donijeti odluku o dodjeli ili odbijanju potvrde za značajne promjene modela i parametara dok kolegij ne donese to mišljenje, osim ako kolegij nije donio mišljenje unutar roka. |
| --- | --- |

1.c

Kolegij u roku od 30 radnih dana od primitka izvješćâ iz stavka 1.b donosi mišljenje većinom glasova u skladu s člankom 19. stavkom 3. Neovisno o privremenom donošenju u skladu sa stavkom 1.e, nadležno tijelo ne smije donijeti odluku o dodjeli ili odbijanju potvrde za značajne promjene modela i parametara dok kolegij ne donese to mišljenje, osim ako kolegij nije donio mišljenje unutar roka.

| 1.d | Nadležno tijelo i ESMA svaki zasebno u roku od 90 radnih dana od primitka zahtjevâ iz stavka 1.a obavješćuju središnju drugu ugovornu stranu te se obavješćuju međusobno, u pisanom obliku i uz navođenje detaljno obrazloženog objašnjenja, o tome je li potvrda dodijeljena ili odbijena. |
| --- | --- |

1.d

Nadležno tijelo i ESMA svaki zasebno u roku od 90 radnih dana od primitka zahtjevâ iz stavka 1.a obavješćuju središnju drugu ugovornu stranu te se obavješćuju međusobno, u pisanom obliku i uz navođenje detaljno obrazloženog objašnjenja, o tome je li potvrda dodijeljena ili odbijena.

| 1.e | Središnja druga ugovorna strana ne može donijeti značajne promjene modela i parametara iz stavka 1. prije nego što dobije potvrde svojeg nadležnog tijela i ESMA-e. Kada je to opravdano, nadležno tijelo uz suglasnost ESMA-e može dopustiti privremeno donošenje pojedine značajne promjene tih modela ili parametara prije nego što ih se potvrdi.”; |
| --- | --- |

1.e

Središnja druga ugovorna strana ne može donijeti značajne promjene modela i parametara iz stavka 1. prije nego što dobije potvrde svojeg nadležnog tijela i ESMA-e. Kada je to opravdano, nadležno tijelo uz suglasnost ESMA-e može dopustiti privremeno donošenje pojedine značajne promjene tih modela ili parametara prije nego što ih se potvrdi.”;

| (c) | Dodaje se sljedeći stavak:






  „5. | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za primjenu ovog članka, ESMA nakon savjetovanja s EBA-om, drugim relevantnim nadležnim tijelima i članovima ESSB-a izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda u kojima se određuju uvjeti pod kojima su promjene modela i parametara iz stavka 1. značajne.
  ESMA Komisiji podnosi taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do 2. siječnja 2021.

  Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

Dodaje se sljedeći stavak:

„5.

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za primjenu ovog članka, ESMA nakon savjetovanja s EBA-om, drugim relevantnim nadležnim tijelima i članovima ESSB-a izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda u kojima se određuju uvjeti pod kojima su promjene modela i parametara iz stavka 1. značajne.

ESMA Komisiji podnosi taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do 2. siječnja 2021.

Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.”;

| 15. | članak 82. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:






  „2. | Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 1. stavka 6., članka 4. stavka 3.a, članka 25. stavka 2.a, članka 25. stavka 6.a, članka 25.a stavka 3., članka 25.d stavka 3., članka 25.i stavka 7., članka 25.o, članka 64. stavka 7., članka 70., članka 72. stavka 3. i članka 85. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme. |
| --- | --- | --- | --- |

15.

članak 82. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

„2.

Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 1. stavka 6., članka 4. stavka 3.a, članka 25. stavka 2.a, članka 25. stavka 6.a, članka 25.a stavka 3., članka 25.d stavka 3., članka 25.i stavka 7., članka 25.o, članka 64. stavka 7., članka 70., članka 72. stavka 3. i članka 85. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.

| 3. | Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 6., članka 4. stavka 3.a, članka 25. stavka 2.a, članka 25. stavka 6.a, članka 25.a stavka 3., članka 25.d stavka 3., članka 25.i stavka 7., članka 25.o, članka 64. stavka 7., članka 70., članka 72. stavka 3. i članka 85. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
| --- | --- |

3.

Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 6., članka 4. stavka 3.a, članka 25. stavka 2.a, članka 25. stavka 6.a, članka 25.a stavka 3., članka 25.d stavka 3., članka 25.i stavka 7., članka 25.o, članka 64. stavka 7., članka 70., članka 72. stavka 3. i članka 85. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

| 4. | Prije donošenja delegiranog akta Komisija se nastoji savjetovati s ESMA-om i savjetuje se sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.”; |
| --- | --- |

4.

Prije donošenja delegiranog akta Komisija se nastoji savjetovati s ESMA-om i savjetuje se sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.”;

| (b) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | Delegirani akt donesen na temelju članka 1. stavka 6., članka 4. stavka 3.a, članka 25. stavka 2.a, članka 25. stavka 6.a, članka 25.a stavka 3., članka 25.d stavka 3., članka 25.i stavka 7., članka 25.o, članka 64. stavka 7., članka 70., članka 72. stavka 3. i članka 85. stavka 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

Delegirani akt donesen na temelju članka 1. stavka 6., članka 4. stavka 3.a, članka 25. stavka 2.a, članka 25. stavka 6.a, članka 25.a stavka 3., članka 25.d stavka 3., članka 25.i stavka 7., članka 25.o, članka 64. stavka 7., članka 70., članka 72. stavka 3. i članka 85. stavka 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

| 16. | u članku 85. dodaju se sljedeći stavci:






  „6. | ESMA u suradnji s ESRB-om te uz suglasnost, u skladu s člankom 24.b stavkom 3., središnjih banaka koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana treće zemlje kojoj je upućen provedbeni akt iz članka 25. stavka 2.c drugog podstavka Komisiji podnosi izvješće o primjeni odredaba tog provedbenog akta, u kojemu se posebno procjenjuje je li rizik za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica u dovoljnoj mjeri ublažen. ESMA podnosi svoje izvješće Komisiji u roku od 12 mjeseci od isteka razdoblja prilagodbe određenoga u skladu s člankom 25. stavkom 2.c četvrtim podstavkom točkom (b). Suglasnost središnje banke izdanja odnosi se samo na valutu koju ona izdaje, a ne na izvješće u cjelini.
  Komisija u roku od 12 mjeseci nakon dostave izvješća iz prvog podstavka priprema izvješće o primjeni odredaba tog provedbenog akta. Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, zajedno s eventualnim odgovarajućim prijedlozima. |
| --- | --- | --- |

16.

u članku 85. dodaju se sljedeći stavci:

„6.

ESMA u suradnji s ESRB-om te uz suglasnost, u skladu s člankom 24.b stavkom 3., središnjih banaka koje izdaju sve valute Unije u kojima su financijski instrumenti čije poravnanje obavlja ili će obavljati središnja druga ugovorna strana treće zemlje kojoj je upućen provedbeni akt iz članka 25. stavka 2.c drugog podstavka Komisiji podnosi izvješće o primjeni odredaba tog provedbenog akta, u kojemu se posebno procjenjuje je li rizik za financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica u dovoljnoj mjeri ublažen. ESMA podnosi svoje izvješće Komisiji u roku od 12 mjeseci od isteka razdoblja prilagodbe određenoga u skladu s člankom 25. stavkom 2.c četvrtim podstavkom točkom (b). Suglasnost središnje banke izdanja odnosi se samo na valutu koju ona izdaje, a ne na izvješće u cjelini.

Komisija u roku od 12 mjeseci nakon dostave izvješća iz prvog podstavka priprema izvješće o primjeni odredaba tog provedbenog akta. Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, zajedno s eventualnim odgovarajućim prijedlozima.

| 7. | Komisija do 2. siječnja 2023. priprema izvješće u kojem se ocjenjuje djelotvornost:






  (a) | zadaća ESMA-e, a posebno Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, kada je riječ o poticanju konvergencije i usklađenosti u primjeni ove Uredbe među nadležnim tijelima iz članka 22. i kolegijima iz članka 18.; |
| --- | --- | --- |

7.

Komisija do 2. siječnja 2023. priprema izvješće u kojem se ocjenjuje djelotvornost:

(a)

zadaća ESMA-e, a posebno Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, kada je riječ o poticanju konvergencije i usklađenosti u primjeni ove Uredbe među nadležnim tijelima iz članka 22. i kolegijima iz članka 18.;

| (b) | okvira za priznavanje i nadzor središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

okvira za priznavanje i nadzor središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja;

| (c) | okvira za jamčenje jednakih uvjeta među središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u skladu s člankom 14. te među središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje i središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje su priznate u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(c)

okvira za jamčenje jednakih uvjeta među središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje u skladu s člankom 14. te među središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje i središnjim drugim ugovornim stranama trećih zemalja koje su priznate u skladu s člankom 25.;

| (d) | podjele odgovornosti između ESMA-e, nadležnih tijela i središnjih banaka izdanja. |
| --- | --- |

(d)

podjele odgovornosti između ESMA-e, nadležnih tijela i središnjih banaka izdanja.

Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, zajedno s eventualnim odgovarajućim prijedlozima.”;

| 17. | u članku 89. umeću se sljedeći stavci:






  „3.a | ESMA ne izvršava svoje ovlasti u skladu s člankom 25. stavcima 2.a, 2.b i 2.c do datuma na koji delegirani akti iz članka 25. stavka 2.a drugog podstavka i iz članka 25.a stavka 3. ne stupe na snagu, a kada je riječ o središnjim drugim ugovornim stranama za koje ESMA nije donijela odluku o priznavanju na temelju članka 25. prije 1. siječnja 2020., do datuma na koji relevantni provedbeni akt iz članka 25. stavka 6. ne stupi na snagu. |
| --- | --- | --- |

17.

u članku 89. umeću se sljedeći stavci:

„3.a

ESMA ne izvršava svoje ovlasti u skladu s člankom 25. stavcima 2.a, 2.b i 2.c do datuma na koji delegirani akti iz članka 25. stavka 2.a drugog podstavka i iz članka 25.a stavka 3. ne stupe na snagu, a kada je riječ o središnjim drugim ugovornim stranama za koje ESMA nije donijela odluku o priznavanju na temelju članka 25. prije 1. siječnja 2020., do datuma na koji relevantni provedbeni akt iz članka 25. stavka 6. ne stupi na snagu.

| 3.b | ESMA osniva kolegij i upravlja njime na temelju članka 25.c za sve središnje druge ugovorne strane priznate u skladu s člankom 25. prije 1. siječnja 2020. u roku od četiri mjeseca od datuma stupanja na snagu delegiranog akta iz članka 25. stavka 2.a drugog podstavka. |
| --- | --- |

3.b

ESMA osniva kolegij i upravlja njime na temelju članka 25.c za sve središnje druge ugovorne strane priznate u skladu s člankom 25. prije 1. siječnja 2020. u roku od četiri mjeseca od datuma stupanja na snagu delegiranog akta iz članka 25. stavka 2.a drugog podstavka.

| 3.c | ESMA u roku od 18 mjeseci od datuma stupanja na snagu delegiranog akta iz članka 25. stavka 2.a drugog podstavka, u skladu s člankom 25. stavkom 5., preispituje odluke o priznavanju koje su donesene na temelju članka 25. stavka 1. prije datuma stupanja na snagu delegiranih akata iz članka 25. stavka 2.a drugog podstavka i iz članka 25.a stavka 3.
  Ako nakon preispitivanja iz prvog podstavka ovog stavka ESMA utvrdi da bi središnju drugu ugovornu stranu koja je priznata prije 1. siječnja 2020. trebalo klasificirati kao središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 2.a, ESMA određuje odgovarajuće razdoblje prilagodbe od najviše 18 mjeseci, tijekom kojeg središnja druga ugovorna strana mora ispuniti zahtjeve iz članka 25. stavka 2.b. ESMA može produljiti razdoblje prilagodbe za dodatnih šest mjeseci na obrazložen zahtjev središnje druge ugovorne strane ili bilo kojeg nadležnog tijela odgovornoga za nadzor članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji ako je takvo produljenje opravdano iznimnim okolnostima i utjecajem na članove sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji.”; |
| --- | --- |

3.c

ESMA u roku od 18 mjeseci od datuma stupanja na snagu delegiranog akta iz članka 25. stavka 2.a drugog podstavka, u skladu s člankom 25. stavkom 5., preispituje odluke o priznavanju koje su donesene na temelju članka 25. stavka 1. prije datuma stupanja na snagu delegiranih akata iz članka 25. stavka 2.a drugog podstavka i iz članka 25.a stavka 3.

Ako nakon preispitivanja iz prvog podstavka ovog stavka ESMA utvrdi da bi središnju drugu ugovornu stranu koja je priznata prije 1. siječnja 2020. trebalo klasificirati kao središnju drugu ugovornu stranu druge razine rizika u skladu s člankom 25. stavkom 2.a, ESMA određuje odgovarajuće razdoblje prilagodbe od najviše 18 mjeseci, tijekom kojeg središnja druga ugovorna strana mora ispuniti zahtjeve iz članka 25. stavka 2.b. ESMA može produljiti razdoblje prilagodbe za dodatnih šest mjeseci na obrazložen zahtjev središnje druge ugovorne strane ili bilo kojeg nadležnog tijela odgovornoga za nadzor članova sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji ako je takvo produljenje opravdano iznimnim okolnostima i utjecajem na članove sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji.”;

| 18. | članak 90. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 90.
  Osoblje i sredstva ESMA-e
  ESMA do 2. siječnja 2022. ocjenjuje kadrovske potrebe i potrebe za sredstvima koje proizlaze iz njezina preuzimanja ovlasti i zadaća u skladu s ovom Uredbom i podnosi izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.”; |
| --- | --- |

18.

članak 90. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 90.

Osoblje i sredstva ESMA-e

ESMA do 2. siječnja 2022. ocjenjuje kadrovske potrebe i potrebe za sredstvima koje proizlaze iz njezina preuzimanja ovlasti i zadaća u skladu s ovom Uredbom i podnosi izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.”;

| 19. | tekstovi navedeni u Prilogu ovoj Uredbi dodaju se kao prilozi III. i IV. |
| --- | --- |

19.

tekstovi navedeni u Prilogu ovoj Uredbi dodaju se kao prilozi III. i IV.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 23. listopada 2019.

Za Europski parlament

Predsjednik

D. M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednica

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  SL C 385, 15.11.2017., str. 3.

1

(2)  
  SL C 434, 15.12.2017., str. 63.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 18. travnja 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 15. listopada 2019.

3

(4)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/834 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu obveze poravnanja, suspenzije obveze poravnanja, zahtjevâ za izvješćivanje, tehnika smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane, registracije i nadzora trgovinskih repozitorija te zahtjevâ za trgovinske repozitorije (SL L 141, 28.5.2019., str. 42.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

7

(8)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

8

(9)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

9

---

PRILOG

Sljedeći tekstovi dodaju se kao prilozi III. i IV. Uredbi (EU) br. 648/2012.

„PRILOG III.

Popis povreda iz članka 25.j stavka 1.

| I. | Povrede koje se odnose na kapitalne zahtjeve:






  (a) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 16. stavak 1. ako nema stalan i raspoloživ temeljni kapital u iznosu od najmanje 7,5 milijuna EUR; |
| --- | --- | --- |

I.

Povrede koje se odnose na kapitalne zahtjeve:

(a)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 16. stavak 1. ako nema stalan i raspoloživ temeljni kapital u iznosu od najmanje 7,5 milijuna EUR;

| (b) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 16. stavak 2. ako nema kapital, uključujući zadržanu dobit i rezerve, koji je razmjeran riziku koji proizlazi iz njezinih aktivnosti i u svakom trenutku dovoljan da se osigura uredno zatvaranje ili restrukturiranje tih aktivnosti tijekom primjerenog vremenskog razdoblja i odgovarajuća zaštita središnje druge ugovorne strane od kreditnog rizika, rizika druge ugovorne strane, tržišnog, operativnog i pravnog rizika te rizika poslovanja koji već nisu pokriveni posebnim financijskim sredstvima kako je navedeno u člancima od 41. do 44. |
| --- | --- |

(b)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 16. stavak 2. ako nema kapital, uključujući zadržanu dobit i rezerve, koji je razmjeran riziku koji proizlazi iz njezinih aktivnosti i u svakom trenutku dovoljan da se osigura uredno zatvaranje ili restrukturiranje tih aktivnosti tijekom primjerenog vremenskog razdoblja i odgovarajuća zaštita središnje druge ugovorne strane od kreditnog rizika, rizika druge ugovorne strane, tržišnog, operativnog i pravnog rizika te rizika poslovanja koji već nisu pokriveni posebnim financijskim sredstvima kako je navedeno u člancima od 41. do 44.

| II. | Povrede koje se odnose na organizacijske zahtjeve ili sukobe interesa:






  (a) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 1. ako nema pouzdane sustave upravljanja s jasnom organizacijskom strukturom i dobro određenim, transparentnim i dosljednim linijama odgovornosti, učinkovite postupke za utvrđivanje, upravljanje, praćenje i izvješćivanje o rizicima kojima je izložena ili bi mogla biti izložena te primjerene mehanizme unutarnje kontrole, uključujući odgovarajuće administrativne i računovodstvene postupke; |
| --- | --- | --- |

II.

Povrede koje se odnose na organizacijske zahtjeve ili sukobe interesa:

(a)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 1. ako nema pouzdane sustave upravljanja s jasnom organizacijskom strukturom i dobro određenim, transparentnim i dosljednim linijama odgovornosti, učinkovite postupke za utvrđivanje, upravljanje, praćenje i izvješćivanje o rizicima kojima je izložena ili bi mogla biti izložena te primjerene mehanizme unutarnje kontrole, uključujući odgovarajuće administrativne i računovodstvene postupke;

| (b) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 2. ako nije donijela politike i postupke koji su dovoljno učinkoviti kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredom, između ostalog usklađenost njezinih direktora i zaposlenika s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(b)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 2. ako nije donijela politike i postupke koji su dovoljno učinkoviti kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredom, između ostalog usklađenost njezinih direktora i zaposlenika s ovom Uredbom;

| (c) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 3. ako ne održava organizacijsku strukturu ili ne upravlja organizacijskom strukturom kojom se osigurava kontinuitet i uredno funkcioniranje u obavljanju njezinih usluga i aktivnosti ili ako se ne koristi primjerenim i proporcionalnim sustavima, sredstvima ili postupcima; |
| --- | --- |

(c)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 3. ako ne održava organizacijsku strukturu ili ne upravlja organizacijskom strukturom kojom se osigurava kontinuitet i uredno funkcioniranje u obavljanju njezinih usluga i aktivnosti ili ako se ne koristi primjerenim i proporcionalnim sustavima, sredstvima ili postupcima;

| (d) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 4. ako ne osigurava jasno odvajanje između linija odgovornosti za upravljanje rizicima i onima za ostale operacije središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(d)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 4. ako ne osigurava jasno odvajanje između linija odgovornosti za upravljanje rizicima i onima za ostale operacije središnje druge ugovorne strane;

| (e) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 5. ako ne donosi, ne provodi ili ne vodi politiku naknada kojom se promiče pouzdano i učinkovito upravljanje rizicima i kojom se ne potiče na ublažavanje standarda vezanih uz rizike; |
| --- | --- |

(e)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 5. ako ne donosi, ne provodi ili ne vodi politiku naknada kojom se promiče pouzdano i učinkovito upravljanje rizicima i kojom se ne potiče na ublažavanje standarda vezanih uz rizike;

| (f) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 6. ako ne održava sustave informacijske tehnologije koji odgovaraju složenosti, raznovrsnosti i vrsti usluga i aktivnosti koje se obavljaju kako bi se osigurali visoki standardi sigurnosti i integriteta te povjerljivosti informacija; |
| --- | --- |

(f)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 6. ako ne održava sustave informacijske tehnologije koji odgovaraju složenosti, raznovrsnosti i vrsti usluga i aktivnosti koje se obavljaju kako bi se osigurali visoki standardi sigurnosti i integriteta te povjerljivosti informacija;

| (g) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 7. ako ne stavlja na raspolaganje javnosti, besplatno, svoje sustave upravljanja, pravila kojima se uređuje središnja druga ugovorna strana ili svoje pristupne kriterije za članstvo u sustavu poravnanja; |
| --- | --- |

(g)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 7. ako ne stavlja na raspolaganje javnosti, besplatno, svoje sustave upravljanja, pravila kojima se uređuje središnja druga ugovorna strana ili svoje pristupne kriterije za članstvo u sustavu poravnanja;

| (h) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 8. ako se nad njome ne provode česte i neovisne revizije ili ako odboru ne dostavi rezultate tih revizija ili ih ne stavi na raspolaganje ESMA-i; |
| --- | --- |

(h)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 26. stavak 8. ako se nad njome ne provode česte i neovisne revizije ili ako odboru ne dostavi rezultate tih revizija ili ih ne stavi na raspolaganje ESMA-i;

| (i) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 27. stavak 1. ili članak 27. stavak 2. drugi podstavak ako ne osigura da njezino više rukovodstvo i članovi odbora imaju dovoljno dobar ugled i iskustvo da bi se osiguralo pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom; |
| --- | --- |

(i)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 27. stavak 1. ili članak 27. stavak 2. drugi podstavak ako ne osigura da njezino više rukovodstvo i članovi odbora imaju dovoljno dobar ugled i iskustvo da bi se osiguralo pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom;

| (j) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 27. stavak 2. ako ne osigura da najmanje jednu trećinu članova, ali ne manje od dvoje članova, tog odbora čine neovisni članovi ili ako ne poziva predstavnike klijenata članova sustava poravnanja na sastanke odbora radi pitanja koja se odnose na članke 38. i 39. ili ako naknade za neovisne i ostale neizvršne članove odbora poveže s poslovnim rezultatima druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(j)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 27. stavak 2. ako ne osigura da najmanje jednu trećinu članova, ali ne manje od dvoje članova, tog odbora čine neovisni članovi ili ako ne poziva predstavnike klijenata članova sustava poravnanja na sastanke odbora radi pitanja koja se odnose na članke 38. i 39. ili ako naknade za neovisne i ostale neizvršne članove odbora poveže s poslovnim rezultatima druge ugovorne strane;

| (k) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 27. stavak 3. ako jasno ne odredi uloge i odgovornosti odbora ili ako zapisnike sa sastanaka odbora ne stavi na raspolaganje ESMA-i ili revizorima; |
| --- | --- |

(k)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 27. stavak 3. ako jasno ne odredi uloge i odgovornosti odbora ili ako zapisnike sa sastanaka odbora ne stavi na raspolaganje ESMA-i ili revizorima;

| (l) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 28. stavak 1. ako ne osnuje odbor za rizike ili ako među članovima tog odbora za rizike nisu predstavnici njezinih članova sustava poravnanja, neovisni članovi odbora i predstavnici njezinih klijenata, ako je sastav članova odbora za rizike takav da jedna od tih skupina predstavnika ima većinu u odboru za rizike ili ako usprkos zahtjevu ESMA-e da je se propisno obavješćuje ne obavijesti ESMA-u o aktivnostima i odlukama odbora za rizike; |
| --- | --- |

(l)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 28. stavak 1. ako ne osnuje odbor za rizike ili ako među članovima tog odbora za rizike nisu predstavnici njezinih članova sustava poravnanja, neovisni članovi odbora i predstavnici njezinih klijenata, ako je sastav članova odbora za rizike takav da jedna od tih skupina predstavnika ima većinu u odboru za rizike ili ako usprkos zahtjevu ESMA-e da je se propisno obavješćuje ne obavijesti ESMA-u o aktivnostima i odlukama odbora za rizike;

| (m) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 28. stavak 2. ako jasno ne odredi mandat članova odbora za rizike, sustave upravljanja kojima se osigurava njegova neovisnost, operativne postupke, pristupne kriterije ili mehanizme za izbor članova odbora za rizike ili ako ne učini te sustave upravljanja javno dostupnima ili ako njima ne odredi da odborom za rizike predsjeda neovisni član odbora koji izravno odgovara odboru i redovito održava sastanke; |
| --- | --- |

(m)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 28. stavak 2. ako jasno ne odredi mandat članova odbora za rizike, sustave upravljanja kojima se osigurava njegova neovisnost, operativne postupke, pristupne kriterije ili mehanizme za izbor članova odbora za rizike ili ako ne učini te sustave upravljanja javno dostupnima ili ako njima ne odredi da odborom za rizike predsjeda neovisni član odbora koji izravno odgovara odboru i redovito održava sastanke;

| (n) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 28. stavak 3. ako ne dopusti da odbor za rizike savjetuje odbor o svim aranžmanima koji mogu utjecati na upravljanje rizicima središnje druge ugovorne strane ili ako ne poduzme odgovarajuće napore radi savjetovanja s odborom za rizike o kretanjima koja utječu na upravljanje rizicima središnje druge ugovorne strane u kriznim situacijama; |
| --- | --- |

(n)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 28. stavak 3. ako ne dopusti da odbor za rizike savjetuje odbor o svim aranžmanima koji mogu utjecati na upravljanje rizicima središnje druge ugovorne strane ili ako ne poduzme odgovarajuće napore radi savjetovanja s odborom za rizike o kretanjima koja utječu na upravljanje rizicima središnje druge ugovorne strane u kriznim situacijama;

| (o) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 28. stavak 5. ako odmah ne obavijesti ESMA-u o svakoj odluci odbora o tome da neće slijediti savjete odbora za rizike; |
| --- | --- |

(o)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 28. stavak 5. ako odmah ne obavijesti ESMA-u o svakoj odluci odbora o tome da neće slijediti savjete odbora za rizike;

| (p) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 29. stavak 1. ako ne čuva svu evidenciju o pruženim uslugama i aktivnostima tijekom razdoblja od najmanje 10 godina, koja je potrebna kako bi se ESMA-i omogućilo da prati usklađenost središnje druge ugovorne strane s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(p)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 29. stavak 1. ako ne čuva svu evidenciju o pruženim uslugama i aktivnostima tijekom razdoblja od najmanje 10 godina, koja je potrebna kako bi se ESMA-i omogućilo da prati usklađenost središnje druge ugovorne strane s ovom Uredbom;

| (q) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 29. stavak 2. ako tijekom razdoblja najmanje deset godina od prekida ugovora ne čuva sve informacije o svim ugovorima koje je obradila, na način kojim se omogućuje identifikacija izvornih uvjeta transakcije prije poravnanja posredstvom te središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(q)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 29. stavak 2. ako tijekom razdoblja najmanje deset godina od prekida ugovora ne čuva sve informacije o svim ugovorima koje je obradila, na način kojim se omogućuje identifikacija izvornih uvjeta transakcije prije poravnanja posredstvom te središnje druge ugovorne strane;

| (r) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 29. stavak 3. ako ESMA-i i relevantnim članovima ESSB-a na njihov zahtjev ne stavlja na raspolaganje evidenciju i informacije iz članka 29. stavaka 1. i 2. ili sve informacije o pozicijama ugovora čije je poravnanje obavljeno, bez obzira na mjesto izvršenja transakcija; |
| --- | --- |

(r)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 29. stavak 3. ako ESMA-i i relevantnim članovima ESSB-a na njihov zahtjev ne stavlja na raspolaganje evidenciju i informacije iz članka 29. stavaka 1. i 2. ili sve informacije o pozicijama ugovora čije je poravnanje obavljeno, bez obzira na mjesto izvršenja transakcija;

| (s) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 30. stavak 1. ako ne obavijesti ili pogrešno ili nepotpuno obavijesti ESMA-u o identitetu svojih dioničara ili članova, izravnih ili neizravnih, fizičkih ili pravnih, te osoba s kvalificiranim udjelima ili o iznosima tih udjela; |
| --- | --- |

(s)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 30. stavak 1. ako ne obavijesti ili pogrešno ili nepotpuno obavijesti ESMA-u o identitetu svojih dioničara ili članova, izravnih ili neizravnih, fizičkih ili pravnih, te osoba s kvalificiranim udjelima ili o iznosima tih udjela;

| (t) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 30. stavak 4. ako osobama iz članka 30. stavka 1. dopusti da izvršavaju utjecaj kojim se vjerojatno može dovesti u pitanje pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom; |
| --- | --- |

(t)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 30. stavak 4. ako osobama iz članka 30. stavka 1. dopusti da izvršavaju utjecaj kojim se vjerojatno može dovesti u pitanje pouzdano i razborito upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom;

| (u) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 31. stavak 1. ako ne obavijesti ili pogrešno ili nepotpuno obavijesti ESMA-u o svakoj promjeni u svojem rukovodstvu ili ne dostavi ESMA-i sve potrebne informacije za procjenu usklađenosti s člankom 27. stavkom 1. ili člankom 27. stavkom 2. drugim podstavkom; |
| --- | --- |

(u)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 31. stavak 1. ako ne obavijesti ili pogrešno ili nepotpuno obavijesti ESMA-u o svakoj promjeni u svojem rukovodstvu ili ne dostavi ESMA-i sve potrebne informacije za procjenu usklađenosti s člankom 27. stavkom 1. ili člankom 27. stavkom 2. drugim podstavkom;

| (v) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 33. stavak 1. ako nema u pisanom obliku ili ne primjenjuje učinkovite organizacijske i administrativne aranžmane za utvrđivanje mogućih sukoba interesa, ili upravljanje njima, između nje, uključujući njezine direktore, zaposlenike ili druge osobe s izravnom ili neizravnom kontrolom ili bliskim vezama, i njezinih članova sustava poravnanja ili njihovih klijenata koji su poznati središnjoj drugoj ugovornoj strani ili ako nema ili ne primjenjuje odgovarajuće postupke koji imaju za cilj rješavanje mogućih sukoba interesa; |
| --- | --- |

(v)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 33. stavak 1. ako nema u pisanom obliku ili ne primjenjuje učinkovite organizacijske i administrativne aranžmane za utvrđivanje mogućih sukoba interesa, ili upravljanje njima, između nje, uključujući njezine direktore, zaposlenike ili druge osobe s izravnom ili neizravnom kontrolom ili bliskim vezama, i njezinih članova sustava poravnanja ili njihovih klijenata koji su poznati središnjoj drugoj ugovornoj strani ili ako nema ili ne primjenjuje odgovarajuće postupke koji imaju za cilj rješavanje mogućih sukoba interesa;

| (w) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 33. stavak 2. ako članu sustava poravnanja ili dotičnom klijentu tog člana sustava poravnanja, prije prihvaćanja novih transakcija od dotičnog člana sustava poravnanja, ne dostavi jasne informacije o općoj prirodi ili razlozima sukoba interesa koji je poznat središnjoj drugoj ugovornoj strani, ako organizacijski ili administrativni aranžmani središnje druge ugovorne strane za upravljanje sukobima interesa nisu dovoljni kako bi osigurali, sa zadovoljavajućom pouzdanošću, sprečavanje rizika nastanka štete za interese člana sustava poravnanja ili klijenta; |
| --- | --- |

(w)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 33. stavak 2. ako članu sustava poravnanja ili dotičnom klijentu tog člana sustava poravnanja, prije prihvaćanja novih transakcija od dotičnog člana sustava poravnanja, ne dostavi jasne informacije o općoj prirodi ili razlozima sukoba interesa koji je poznat središnjoj drugoj ugovornoj strani, ako organizacijski ili administrativni aranžmani središnje druge ugovorne strane za upravljanje sukobima interesa nisu dovoljni kako bi osigurali, sa zadovoljavajućom pouzdanošću, sprečavanje rizika nastanka štete za interese člana sustava poravnanja ili klijenta;

| (x) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 33. stavak 3. ako u svojim pisanim aranžmanima ne uzme u obzir sve okolnosti, koje su joj poznate ili bi joj trebale biti poznate, a koje mogu dovesti do sukoba interesa kao rezultat strukture i poslovnih aktivnosti ostalih društava s kojima je ona u odnosu matičnog društva ili društva kćeri; |
| --- | --- |

(x)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 33. stavak 3. ako u svojim pisanim aranžmanima ne uzme u obzir sve okolnosti, koje su joj poznate ili bi joj trebale biti poznate, a koje mogu dovesti do sukoba interesa kao rezultat strukture i poslovnih aktivnosti ostalih društava s kojima je ona u odnosu matičnog društva ili društva kćeri;

| (y) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 33. stavak 5. ako ne poduzme sve odgovarajuće korake za sprječavanje zlouporabe informacija iz svojih sustava ili ne spriječi uporabu tih informacija za druge poslovne aktivnosti ili od strane fizičke osobe koja je blisko povezana sa središnjom drugom ugovornom stranom ili pravne osobe koja je u odnosu matičnog društva ili društva kćeri sa središnjom drugom ugovornom stranom koja se koristi povjerljivim informacijama koje se evidentiraju u toj središnjoj ugovornoj strani u komercijalne svrhe bez prethodne suglasnosti klijenta kojemu te povjerljive informacije pripadaju; |
| --- | --- |

(y)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 33. stavak 5. ako ne poduzme sve odgovarajuće korake za sprječavanje zlouporabe informacija iz svojih sustava ili ne spriječi uporabu tih informacija za druge poslovne aktivnosti ili od strane fizičke osobe koja je blisko povezana sa središnjom drugom ugovornom stranom ili pravne osobe koja je u odnosu matičnog društva ili društva kćeri sa središnjom drugom ugovornom stranom koja se koristi povjerljivim informacijama koje se evidentiraju u toj središnjoj ugovornoj strani u komercijalne svrhe bez prethodne suglasnosti klijenta kojemu te povjerljive informacije pripadaju;

| (z) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 36. stavak 1. ako ne postupa pošteno i profesionalno u skladu s najboljim interesima svojih članova sustava poravnanja i njihovih klijenata; |
| --- | --- |

(z)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 36. stavak 1. ako ne postupa pošteno i profesionalno u skladu s najboljim interesima svojih članova sustava poravnanja i njihovih klijenata;

| (aa) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 36. stavak 2. ako nema dostupna, transparentna i pravedna pravila za brzo rješavanje pritužbi; |
| --- | --- |

(aa)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 36. stavak 2. ako nema dostupna, transparentna i pravedna pravila za brzo rješavanje pritužbi;

| (ab) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 37. stavak 1. ili stavak 2. ako na kontinuiranoj osnovi primjenjuje diskriminirajuće, netransparentne ili subjektivne kriterije prihvatljivosti ili ako na drugi način, na kontinuiranoj osnovi, ne osigurava pravedan i otvoren pristup toj središnjoj drugoj ugovornoj strani ili ako svojim članovima sustava poravnanja na kontinuiranoj osnovi ne osigurava dovoljna financijska sredstva i operativne sposobnosti za ispunjavanje obveza koje proizlaze iz sudjelovanja u toj središnjoj drugoj ugovornoj strani ili ako jednom godišnje ne provodi sveobuhvatnu reviziju usklađenosti svojih članova sustava poravnanja; |
| --- | --- |

(ab)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 37. stavak 1. ili stavak 2. ako na kontinuiranoj osnovi primjenjuje diskriminirajuće, netransparentne ili subjektivne kriterije prihvatljivosti ili ako na drugi način, na kontinuiranoj osnovi, ne osigurava pravedan i otvoren pristup toj središnjoj drugoj ugovornoj strani ili ako svojim članovima sustava poravnanja na kontinuiranoj osnovi ne osigurava dovoljna financijska sredstva i operativne sposobnosti za ispunjavanje obveza koje proizlaze iz sudjelovanja u toj središnjoj drugoj ugovornoj strani ili ako jednom godišnje ne provodi sveobuhvatnu reviziju usklađenosti svojih članova sustava poravnanja;

| (ac) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 37. stavak 4. ako nema objektivne i transparentne postupke za suspenziju i uredno isključenje članova sustava poravnanja koji više ne ispunjavaju kriterije iz članka 37. stavka 1.; |
| --- | --- |

(ac)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 37. stavak 4. ako nema objektivne i transparentne postupke za suspenziju i uredno isključenje članova sustava poravnanja koji više ne ispunjavaju kriterije iz članka 37. stavka 1.;

| (ad) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 37. stavak 5. ako članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju kriterije iz članka 37. stavka 1. uskrati pristup bez propisnog obrazloženja u pisanom obliku koje se temelji na sveobuhvatnoj analizi rizika; |
| --- | --- |

(ad)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 37. stavak 5. ako članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju kriterije iz članka 37. stavka 1. uskrati pristup bez propisnog obrazloženja u pisanom obliku koje se temelji na sveobuhvatnoj analizi rizika;

| (ae) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 1. ako klijentima svojih članova sustava poravnanja ne omogući odvojen pristup specifičnim uslugama koje pruža; |
| --- | --- |

(ae)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 1. ako klijentima svojih članova sustava poravnanja ne omogući odvojen pristup specifičnim uslugama koje pruža;

| (af) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 7. ako ne nudi različite razine odvajanja iz tog stavka po prihvatljivim komercijalnim uvjetima. |
| --- | --- |

(af)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 7. ako ne nudi različite razine odvajanja iz tog stavka po prihvatljivim komercijalnim uvjetima.

| III. | Povrede koje se odnose na operativne zahtjeve:






  (a) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 34. stavak 1. ako ne uspostavi, ne provodi ili ne održava primjerenu politiku kontinuiteta poslovanja i plan oporavka od kriznih situacija koji imaju za cilj osigurati očuvanje njezinih funkcija, pravovremen oporavak operacija i ispunjavanje obveza središnje druge ugovorne strane, kojima se barem omogućuje oporavak svih transakcija u trenutku smetnje kako bi se središnjoj drugoj ugovornoj strani omogućio siguran nastavak njezina poslovanja i okončanje namire na planirani datum; |
| --- | --- | --- |

III.

Povrede koje se odnose na operativne zahtjeve:

(a)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 34. stavak 1. ako ne uspostavi, ne provodi ili ne održava primjerenu politiku kontinuiteta poslovanja i plan oporavka od kriznih situacija koji imaju za cilj osigurati očuvanje njezinih funkcija, pravovremen oporavak operacija i ispunjavanje obveza središnje druge ugovorne strane, kojima se barem omogućuje oporavak svih transakcija u trenutku smetnje kako bi se središnjoj drugoj ugovornoj strani omogućio siguran nastavak njezina poslovanja i okončanje namire na planirani datum;

| (b) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 34. stavak 2. ako ne uspostavi, ne provodi ili ne održava primjeren postupak kojim se osigurava pravovremena i uredna namira ili prijenos imovine i pozicija klijenata i članova sustava poravnanja u slučaju povlačenja priznavanja na temelju odluke u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(b)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 34. stavak 2. ako ne uspostavi, ne provodi ili ne održava primjeren postupak kojim se osigurava pravovremena i uredna namira ili prijenos imovine i pozicija klijenata i članova sustava poravnanja u slučaju povlačenja priznavanja na temelju odluke u skladu s člankom 25.;

| (c) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 35. stavak 1. drugi podstavak ako izdvoji glavne aktivnosti koje se odnose na upravljanje rizicima te središnje druge ugovorne strane, a da za to nema odobrenje ESMA-e; |
| --- | --- |

(c)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 35. stavak 1. drugi podstavak ako izdvoji glavne aktivnosti koje se odnose na upravljanje rizicima te središnje druge ugovorne strane, a da za to nema odobrenje ESMA-e;

| (d) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 1. ako ne vodi odvojenu evidenciju i račune na temelju kojih u bilo kojem trenutku i bez odgode u računima kod te središnje druge ugovorne strane može razlikovati imovinu i pozicije koji se vode za račun jednog člana sustava poravnanja od imovine i pozicija koji se vode za račun bilo kojeg drugog člana sustava poravnanja i od vlastite imovine; |
| --- | --- |

(d)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 1. ako ne vodi odvojenu evidenciju i račune na temelju kojih u bilo kojem trenutku i bez odgode u računima kod te središnje druge ugovorne strane može razlikovati imovinu i pozicije koji se vode za račun jednog člana sustava poravnanja od imovine i pozicija koji se vode za račun bilo kojeg drugog člana sustava poravnanja i od vlastite imovine;

| (e) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 2. ako ne nudi vođenje i ako na zahtjev ne vodi odvojene evidencije i račune na temelju kojih svaki član sustava poravnanja u računima kod te središnje druge ugovorne strane može razlikovati svoju imovinu i pozicije od imovine i pozicija koji se vode za račun njezinih klijenata; |
| --- | --- |

(e)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 2. ako ne nudi vođenje i ako na zahtjev ne vodi odvojene evidencije i račune na temelju kojih svaki član sustava poravnanja u računima kod te središnje druge ugovorne strane može razlikovati svoju imovinu i pozicije od imovine i pozicija koji se vode za račun njezinih klijenata;

| (f) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 3. ako ne nudi vođenje i na zahtjev ne vodi odvojene evidencije i račune na temelju kojih svaki član sustava poravnanja u računima kod te središnje druge ugovorne strane može razlikovati imovinu i pozicije koji se vode za račun određenog klijenta od imovine i pozicija koji se vode za račun ostalih klijenata ili ako svojim članovima sustava poravnanja na njihov zahtjev ne ponudi mogućnost otvaranja više računa na njihovo vlastito ime za račun njihovih klijenata; |
| --- | --- |

(f)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 3. ako ne nudi vođenje i na zahtjev ne vodi odvojene evidencije i račune na temelju kojih svaki član sustava poravnanja u računima kod te središnje druge ugovorne strane može razlikovati imovinu i pozicije koji se vode za račun određenog klijenta od imovine i pozicija koji se vode za račun ostalih klijenata ili ako svojim članovima sustava poravnanja na njihov zahtjev ne ponudi mogućnost otvaranja više računa na njihovo vlastito ime za račun njihovih klijenata;

| (g) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 40. ako gotovo u realnom vremenu ne mjeri i ne ocjenjuje svoju likvidnosnu i kreditnu izloženost prema svakom članu sustava poravnanja i, prema potrebi, prema drugoj središnjoj drugoj ugovornoj strani s kojom je sklopila ugovor o međudjelovanju ili ako nema pristup relevantnim izvorima za formiranje cijena radi učinkovitog mjerenja svojih izloženosti uz prihvatljivu cijenu; |
| --- | --- |

(g)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 40. ako gotovo u realnom vremenu ne mjeri i ne ocjenjuje svoju likvidnosnu i kreditnu izloženost prema svakom članu sustava poravnanja i, prema potrebi, prema drugoj središnjoj drugoj ugovornoj strani s kojom je sklopila ugovor o međudjelovanju ili ako nema pristup relevantnim izvorima za formiranje cijena radi učinkovitog mjerenja svojih izloženosti uz prihvatljivu cijenu;

| (h) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 41. stavak 1. ako ne određuje, ne traži ili ne naplaćuje iznose nadoknade od svojih članova sustava poravnanja ili, prema potrebi, od središnjih drugih ugovornih strana s kojima je sklopila ugovor o međudjelovanju kako bi ograničila svoje kreditne izloženosti ili ako određuje, traži ili naplaćuje iznose nadoknade koji nisu dovoljni za pokriće njezinih mogućih izloženosti koje bi se prema njezinoj procjeni mogle pojaviti prije unovčenja relevantnih pozicija ili za pokriće gubitaka koji proizlaze iz najmanje 99 % kretanja izloženosti tijekom odgovarajućeg razdoblja ili su dovoljni kako bi se osiguralo da ta središnja druga ugovorna strana u cijelosti kolateralizira svoje izloženosti prema svim svojim članovima sustava poravnanja i, prema potrebi, prema svim središnjim drugim ugovornim stranama s kojima je sklopila ugovor o međudjelovanju, najmanje na dnevnoj osnovi, ili kako bi se, prema potrebi, uzeli u obzir mogući prociklički učinci; |
| --- | --- |

(h)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 41. stavak 1. ako ne određuje, ne traži ili ne naplaćuje iznose nadoknade od svojih članova sustava poravnanja ili, prema potrebi, od središnjih drugih ugovornih strana s kojima je sklopila ugovor o međudjelovanju kako bi ograničila svoje kreditne izloženosti ili ako određuje, traži ili naplaćuje iznose nadoknade koji nisu dovoljni za pokriće njezinih mogućih izloženosti koje bi se prema njezinoj procjeni mogle pojaviti prije unovčenja relevantnih pozicija ili za pokriće gubitaka koji proizlaze iz najmanje 99 % kretanja izloženosti tijekom odgovarajućeg razdoblja ili su dovoljni kako bi se osiguralo da ta središnja druga ugovorna strana u cijelosti kolateralizira svoje izloženosti prema svim svojim članovima sustava poravnanja i, prema potrebi, prema svim središnjim drugim ugovornim stranama s kojima je sklopila ugovor o međudjelovanju, najmanje na dnevnoj osnovi, ili kako bi se, prema potrebi, uzeli u obzir mogući prociklički učinci;

| (i) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 41. stavak 2. ako za određivanje svojih zahtjeva za iznosom nadoknade ne donese modele i parametre kojima se uzimaju u obzir rizična obilježja proizvoda čije se poravnanje obavlja, razdoblje između naplata iznosa nadoknade, tržišna likvidnost i mogućnost promjena tijekom trajanja transakcije; |
| --- | --- |

(i)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 41. stavak 2. ako za određivanje svojih zahtjeva za iznosom nadoknade ne donese modele i parametre kojima se uzimaju u obzir rizična obilježja proizvoda čije se poravnanje obavlja, razdoblje između naplata iznosa nadoknade, tržišna likvidnost i mogućnost promjena tijekom trajanja transakcije;

| (j) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 41. stavak 3. ako ne traži i ne naplaćuje iznose nadoknade na dnevnoj osnovi, barem kada su premašeni unaprijed definirani pragovi; |
| --- | --- |

(j)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 41. stavak 3. ako ne traži i ne naplaćuje iznose nadoknade na dnevnoj osnovi, barem kada su premašeni unaprijed definirani pragovi;

| (k) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 42. stavak 3. ako ne održava jamstveni fond koji joj barem omogućuje da u ekstremnim ali mogućim tržišnim uvjetima podnese neispunjavanje obveza člana sustava poravnanja prema kojemu je najviše izložena ili neispunjavanje obveza drugog i trećeg najvećeg člana sustava poravnanja ako je zbroj izloženosti prema njima veći ili ako izradi scenarije u koje nisu uključena najvolatilnija razdoblja na tržištima na kojima središnja druga ugovorna strana pruža svoje usluge i niz mogućih budućih scenarija u kojima se uzimaju u obzir iznenadne prodaje financijskih sredstava i nagla smanjenja tržišne likvidnosti; |
| --- | --- |

(k)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 42. stavak 3. ako ne održava jamstveni fond koji joj barem omogućuje da u ekstremnim ali mogućim tržišnim uvjetima podnese neispunjavanje obveza člana sustava poravnanja prema kojemu je najviše izložena ili neispunjavanje obveza drugog i trećeg najvećeg člana sustava poravnanja ako je zbroj izloženosti prema njima veći ili ako izradi scenarije u koje nisu uključena najvolatilnija razdoblja na tržištima na kojima središnja druga ugovorna strana pruža svoje usluge i niz mogućih budućih scenarija u kojima se uzimaju u obzir iznenadne prodaje financijskih sredstava i nagla smanjenja tržišne likvidnosti;

| (l) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 43. stavak 2. ako joj njezin jamstveni fond iz članka 42. i njezina ostala financijska sredstva iz članka 43. stavka 1. ne omogućuju da podnese neispunjavanje obveza dvaju članova sustava poravnanja prema kojima je najviše izložena u ekstremnim ali mogućim tržišnim uvjetima; |
| --- | --- |

(l)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 43. stavak 2. ako joj njezin jamstveni fond iz članka 42. i njezina ostala financijska sredstva iz članka 43. stavka 1. ne omogućuju da podnese neispunjavanje obveza dvaju članova sustava poravnanja prema kojima je najviše izložena u ekstremnim ali mogućim tržišnim uvjetima;

| (m) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 44. stavak 1. ako u svakom trenutku nema pristup odgovarajućoj likvidnosti za obavljanje svojih usluga i aktivnosti ili ako na dnevnoj osnovi ne mjeri svoje moguće likvidnosne potrebe; |
| --- | --- |

(m)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 44. stavak 1. ako u svakom trenutku nema pristup odgovarajućoj likvidnosti za obavljanje svojih usluga i aktivnosti ili ako na dnevnoj osnovi ne mjeri svoje moguće likvidnosne potrebe;

| (n) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 45. stavke 1., 2. i 3. ako za pokriće gubitaka ne upotrijebi iznose nadoknade člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze prije nego što upotrijebi druga financijska sredstva; |
| --- | --- |

(n)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 45. stavke 1., 2. i 3. ako za pokriće gubitaka ne upotrijebi iznose nadoknade člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze prije nego što upotrijebi druga financijska sredstva;

| (o) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 45. stavak 4. ako najprije ne upotrijebi namjenska vlastita sredstva, a tek onda doprinose iz jamstvenog fonda članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze; |
| --- | --- |

(o)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 45. stavak 4. ako najprije ne upotrijebi namjenska vlastita sredstva, a tek onda doprinose iz jamstvenog fonda članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze;

| (p) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 46. stavak 1. ako za pokriće svoje početne i tekuće izloženosti prema svojim članovima sustava poravnanja prihvati bilo što osim visoko likvidnog kolaterala koji nosi minimalan kreditni i tržišni rizik, ako drugi kolateral nije dopušten delegiranim aktom koji je Komisija donijela na temelju članka 46. stavka 3.; |
| --- | --- |

(p)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 46. stavak 1. ako za pokriće svoje početne i tekuće izloženosti prema svojim članovima sustava poravnanja prihvati bilo što osim visoko likvidnog kolaterala koji nosi minimalan kreditni i tržišni rizik, ako drugi kolateral nije dopušten delegiranim aktom koji je Komisija donijela na temelju članka 46. stavka 3.;

| (q) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 1. ako svoja financijska sredstva ne ulaže samo u gotovinu ili visoko likvidne financijske instrumente koji nose minimalan tržišni i kreditni rizik i moguće ih je brzo unovčiti uz minimalan negativni učinak na cijene; |
| --- | --- |

(q)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 1. ako svoja financijska sredstva ne ulaže samo u gotovinu ili visoko likvidne financijske instrumente koji nose minimalan tržišni i kreditni rizik i moguće ih je brzo unovčiti uz minimalan negativni učinak na cijene;

| (r) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 3. ako financijske instrumente koji služe kao iznosi nadoknade ili doprinosi u jamstveni fond ne deponira kod upravitelja sustava za namiru vrijednosnih papira koji osiguravaju punu zaštitu tih financijskih instrumenata, ako su ti upravitelji dostupni, ili ako se ne koristi drugim vrlo sigurnim aranžmanima s financijskim institucijama koje imaju odobrenje; |
| --- | --- |

(r)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 3. ako financijske instrumente koji služe kao iznosi nadoknade ili doprinosi u jamstveni fond ne deponira kod upravitelja sustava za namiru vrijednosnih papira koji osiguravaju punu zaštitu tih financijskih instrumenata, ako su ti upravitelji dostupni, ili ako se ne koristi drugim vrlo sigurnim aranžmanima s financijskim institucijama koje imaju odobrenje;

| (s) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 4. ako gotovinske depozite ne obavlja samo putem vrlo sigurnih aranžmana s financijskim institucijama koje imaju odobrenje ili uporabom stalno raspoloživih sredstava središnjih banaka ili drugim sličnim načinom koji osiguraju središnje banke; |
| --- | --- |

(s)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 4. ako gotovinske depozite ne obavlja samo putem vrlo sigurnih aranžmana s financijskim institucijama koje imaju odobrenje ili uporabom stalno raspoloživih sredstava središnjih banaka ili drugim sličnim načinom koji osiguraju središnje banke;

| (t) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 5. ako deponira imovinu kod treće strane, a da ne osigura da se ta imovina koja pripada članovima sustava poravnanja može identificirati odvojeno od imovine koja pripada središnjoj drugoj ugovornoj strani i od imovine koja pripada toj trećoj strani s pomoću različito naslovljenih računa u knjigama treće strane ili nekim drugim istovrijednim mjerama kojima se postiže ista razina zaštite ili ako, prema potrebi, nema brz pristup financijskim instrumentima; |
| --- | --- |

(t)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 5. ako deponira imovinu kod treće strane, a da ne osigura da se ta imovina koja pripada članovima sustava poravnanja može identificirati odvojeno od imovine koja pripada središnjoj drugoj ugovornoj strani i od imovine koja pripada toj trećoj strani s pomoću različito naslovljenih računa u knjigama treće strane ili nekim drugim istovrijednim mjerama kojima se postiže ista razina zaštite ili ako, prema potrebi, nema brz pristup financijskim instrumentima;

| (u) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 6. ako svoj kapital ili iznose koji proizlaze iz zahtjeva utvrđenih u člancima od 41. do 44. ulaže u vlastite vrijednosne papire ili vrijednosne papire svojega matičnog društva ili društva kćeri; |
| --- | --- |

(u)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 47. stavak 6. ako svoj kapital ili iznose koji proizlaze iz zahtjeva utvrđenih u člancima od 41. do 44. ulaže u vlastite vrijednosne papire ili vrijednosne papire svojega matičnog društva ili društva kćeri;

| (v) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 48. stavak 1. ako nema uspostavljene detaljne postupke koji se primjenjuju kada član sustava poravnanja ne ispunjava zahtjeve za sudjelovanje utvrđene u članku 37. u roku i u skladu s postupcima koje je utvrdila središnja druga ugovorna strana ili ako ne utvrdi detaljno postupke koji se primjenjuju ako središnja druga ugovorna strana ne objavi da član sustava poravnanja ne ispunjava svoje obveze ili ako ne provede godišnje preispitivanje tih postupaka; |
| --- | --- |

(v)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 48. stavak 1. ako nema uspostavljene detaljne postupke koji se primjenjuju kada član sustava poravnanja ne ispunjava zahtjeve za sudjelovanje utvrđene u članku 37. u roku i u skladu s postupcima koje je utvrdila središnja druga ugovorna strana ili ako ne utvrdi detaljno postupke koji se primjenjuju ako središnja druga ugovorna strana ne objavi da član sustava poravnanja ne ispunjava svoje obveze ili ako ne provede godišnje preispitivanje tih postupaka;

| (w) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 48. stavak 2. ako odmah ne poduzme mjere kako bi ograničila gubitke i likvidnosne pritiske koji proizlaze iz neispunjavanja obveza člana sustava poravnanja i kako bi osigurala da se zatvaranjem pozicija bilo kojeg člana sustava poravnanja ne narušava njezino poslovanje ili da se članove sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze ne izlaže gubicima koje ne mogu predvidjeti ili kontrolirati; |
| --- | --- |

(w)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 48. stavak 2. ako odmah ne poduzme mjere kako bi ograničila gubitke i likvidnosne pritiske koji proizlaze iz neispunjavanja obveza člana sustava poravnanja i kako bi osigurala da se zatvaranjem pozicija bilo kojeg člana sustava poravnanja ne narušava njezino poslovanje ili da se članove sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze ne izlaže gubicima koje ne mogu predvidjeti ili kontrolirati;

| (x) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 48. stavak 3. ako prije objave ili pokretanja postupka u slučaju neispunjavanja obveza o tome odmah ne obavijesti ESMA-u; |
| --- | --- |

(x)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 48. stavak 3. ako prije objave ili pokretanja postupka u slučaju neispunjavanja obveza o tome odmah ne obavijesti ESMA-u;

| (y) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 48. stavak 4. ako ne provjeri jesu li njezini postupci u slučaju neispunjavanja obveza izvršivi i ako ne poduzme sve odgovarajuće korake kako bi osigurala da ima pravne ovlasti za unovčenje vlasničkih pozicija člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze i za prijenos ili unovčenje pozicija klijenata člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze; |
| --- | --- |

(y)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 48. stavak 4. ako ne provjeri jesu li njezini postupci u slučaju neispunjavanja obveza izvršivi i ako ne poduzme sve odgovarajuće korake kako bi osigurala da ima pravne ovlasti za unovčenje vlasničkih pozicija člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze i za prijenos ili unovčenje pozicija klijenata člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze;

| (z) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 49. stavak 1. ako redovito ne preispituje svoje modele i parametre za izračun svojih zahtjeva za iznosom nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral ili ostalih mehanizama za kontrolu rizika; ako te modele ne podvrgava strogim i čestim ispitivanjima otpornosti na stres radi procjene njihove otpornosti u ekstremnim ali mogućim tržišnim uvjetima; ako ne provodi retroaktivna ispitivanja radi procjene pouzdanosti korištene metodologije; ako ne dobije neovisnu potvrdu; ako ne obavijesti ESMA-u o rezultatima obavljenih ispitivanja; ili ako ne dobije potvrdu ESMA-e prije donošenja svih značajnih promjena modela i parametara ako ESMA nije dopustila privremeno donošenje te promjene prije njezina potvrđivanja; |
| --- | --- |

(z)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 49. stavak 1. ako redovito ne preispituje svoje modele i parametre za izračun svojih zahtjeva za iznosom nadoknade, doprinosa u jamstveni fond, zahtjeva za kolateral ili ostalih mehanizama za kontrolu rizika; ako te modele ne podvrgava strogim i čestim ispitivanjima otpornosti na stres radi procjene njihove otpornosti u ekstremnim ali mogućim tržišnim uvjetima; ako ne provodi retroaktivna ispitivanja radi procjene pouzdanosti korištene metodologije; ako ne dobije neovisnu potvrdu; ako ne obavijesti ESMA-u o rezultatima obavljenih ispitivanja; ili ako ne dobije potvrdu ESMA-e prije donošenja svih značajnih promjena modela i parametara ako ESMA nije dopustila privremeno donošenje te promjene prije njezina potvrđivanja;

| (aa) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 49. stavak 2. ako redovito ne ispituje ključne aspekte svojih postupaka u slučaju neispunjavanja obveza ili ako ne poduzima sve odgovarajuće korake kako bi osigurala da ih svi članovi sustava poravnanja razumiju i da imaju uspostavljene primjerene aranžmane za odgovor u slučaju neispunjavanja obveza; |
| --- | --- |

(aa)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 49. stavak 2. ako redovito ne ispituje ključne aspekte svojih postupaka u slučaju neispunjavanja obveza ili ako ne poduzima sve odgovarajuće korake kako bi osigurala da ih svi članovi sustava poravnanja razumiju i da imaju uspostavljene primjerene aranžmane za odgovor u slučaju neispunjavanja obveza;

| (ab) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50. stavak 1. ako se, kada je to izvedivo i dostupno, ne koristi novcem središnje banke za namiru svojih transakcija ili ako ne poduzme korake kako bi strogo ograničila rizike gotovinske namire ako se ne koristi novcem središnje banke; |
| --- | --- |

(ab)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50. stavak 1. ako se, kada je to izvedivo i dostupno, ne koristi novcem središnje banke za namiru svojih transakcija ili ako ne poduzme korake kako bi strogo ograničila rizike gotovinske namire ako se ne koristi novcem središnje banke;

| (ac) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50. stavak 3. ako ne eliminira osnovne rizike uporabom mehanizma isporuka po plaćanju u mjeri u kojoj je to moguće ako ta središnja druga ugovorna strana ima obvezu izvršavati ili primati isporuke financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

(ac)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50. stavak 3. ako ne eliminira osnovne rizike uporabom mehanizma isporuka po plaćanju u mjeri u kojoj je to moguće ako ta središnja druga ugovorna strana ima obvezu izvršavati ili primati isporuke financijskih instrumenata;

| (ad) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50.a ili članak 50.b ako ne izračunava KCCP kako je navedeno u tim člancima ili ako ne slijedi pravila za izračun KCCP-a utvrđena u članku 50.a stavku 2. i člancima 50.b i 50.d; |
| --- | --- |

(ad)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50.a ili članak 50.b ako ne izračunava KCCP kako je navedeno u tim člancima ili ako ne slijedi pravila za izračun KCCP-a utvrđena u članku 50.a stavku 2. i člancima 50.b i 50.d;

| (ae) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50.a stavak 3. ako KCCP ne izračunava najmanje jedanput u tri mjeseca ili ga izračunava rjeđe nego što to ESMA zahtijeva u skladu s člankom 50.a stavkom 3.; |
| --- | --- |

(ae)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50.a stavak 3. ako KCCP ne izračunava najmanje jedanput u tri mjeseca ili ga izračunava rjeđe nego što to ESMA zahtijeva u skladu s člankom 50.a stavkom 3.;

| (af) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 51. stavak 2. ako nema nediskriminirajući pristup podacima koji su joj potrebni za obavljanje njezinih funkcija s pojedinog mjesta trgovanja u dovoljnoj mjeri da središnja druga ugovorna strana ispunjava operativne i tehničke zahtjeve koje je utvrdilo to mjesto trgovanja, i dotičnom sustavu za namiru; |
| --- | --- |

(af)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 51. stavak 2. ako nema nediskriminirajući pristup podacima koji su joj potrebni za obavljanje njezinih funkcija s pojedinog mjesta trgovanja u dovoljnoj mjeri da središnja druga ugovorna strana ispunjava operativne i tehničke zahtjeve koje je utvrdilo to mjesto trgovanja, i dotičnom sustavu za namiru;

| (ag) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 52. stavak 1. ako sklopi ugovor o međudjelovanju bez ispunjenja bilo kojeg od uvjeta utvrđenih u točkama od (a) do (d) tog stavka; |
| --- | --- |

(ag)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 52. stavak 1. ako sklopi ugovor o međudjelovanju bez ispunjenja bilo kojeg od uvjeta utvrđenih u točkama od (a) do (d) tog stavka;

| (ah) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 53. stavak 1. ako u računima ne razlikuje imovinu i pozicije koji se drže za račun neke druge središnje druge ugovorne strane s kojom je sklopila ugovor o međudjelovanju; |
| --- | --- |

(ah)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 53. stavak 1. ako u računima ne razlikuje imovinu i pozicije koji se drže za račun neke druge središnje druge ugovorne strane s kojom je sklopila ugovor o međudjelovanju;

| (ai) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 54. stavak 1. ako sklopi ugovor o međudjelovanju bez prethodnog odobrenja ESMA-e. |
| --- | --- |

(ai)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 54. stavak 1. ako sklopi ugovor o međudjelovanju bez prethodnog odobrenja ESMA-e.

| IV. | Povrede koje se odnose na transparentnost i dostupnost informacija:






  (a) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 1. ako ne objavi cijene i naknade zasebno za svaku uslugu koju pruža, uključujući diskonte i rabate te uvjete pod kojima se mogu ostvariti ta smanjenja; |
| --- | --- | --- |

IV.

Povrede koje se odnose na transparentnost i dostupnost informacija:

(a)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 1. ako ne objavi cijene i naknade zasebno za svaku uslugu koju pruža, uključujući diskonte i rabate te uvjete pod kojima se mogu ostvariti ta smanjenja;

| (b) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 1. ako ESMA-i ne dostavi informacije o troškovima i prihodima od svojih usluga; |
| --- | --- |

(b)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 1. ako ESMA-i ne dostavi informacije o troškovima i prihodima od svojih usluga;

| (c) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 2. ako svoje članove sustava poravnanja i njihove klijente ne obavijesti o rizicima povezanima s pruženim uslugama; |
| --- | --- |

(c)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 2. ako svoje članove sustava poravnanja i njihove klijente ne obavijesti o rizicima povezanima s pruženim uslugama;

| (d) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 3. ako svojim članovima sustava poravnanja ili ESMA-i ne dostavi informacije o cijenama koje su korištene za izračun njezinih izloženosti na kraju dana prema njezinim članovima sustava poravnanja ili ne objavi ukupni obujam transakcija čije se poravnanje obavlja za svaki instrument čije se poravnanje obavlja posredstvom te središnje druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(d)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 3. ako svojim članovima sustava poravnanja ili ESMA-i ne dostavi informacije o cijenama koje su korištene za izračun njezinih izloženosti na kraju dana prema njezinim članovima sustava poravnanja ili ne objavi ukupni obujam transakcija čije se poravnanje obavlja za svaki instrument čije se poravnanje obavlja posredstvom te središnje druge ugovorne strane;

| (e) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 4. ako ne objavi operativne i tehničke zahtjeve vezane uz komunikacijske protokole o sadržaju i formatima poruka kojima se koristi u interakciji s trećim stranama, kao i operativne i tehničke zahtjeve iz članka 7.; |
| --- | --- |

(e)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 4. ako ne objavi operativne i tehničke zahtjeve vezane uz komunikacijske protokole o sadržaju i formatima poruka kojima se koristi u interakciji s trećim stranama, kao i operativne i tehničke zahtjeve iz članka 7.;

| (f) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 5. ako ne objavi povrede kriterija iz članka 37. stavka 1. koje su počinili članovi sustava poravnanja ili zahtjeva utvrđenih u članku 38. stavku 1., osim ako ESMA smatra da bi takva objava predstavljala prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju u tržište ili da bi ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila nerazmjernu štetu uključenim stranama; |
| --- | --- |

(f)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 5. ako ne objavi povrede kriterija iz članka 37. stavka 1. koje su počinili članovi sustava poravnanja ili zahtjeva utvrđenih u članku 38. stavku 1., osim ako ESMA smatra da bi takva objava predstavljala prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju u tržište ili da bi ozbiljno ugrozila financijska tržišta ili prouzročila nerazmjernu štetu uključenim stranama;

| (g) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 6. ako svojim članovima sustava poravnanja ne osigura simulacijski alat koji im omogućuje da odrede iznos dodatne inicijalne marže, na bruto osnovi, koji središnja druga ugovorna strana može zahtijevati nakon nove transakcije čije je poravnanje obavljeno ili osiguravanjem pristupa tom alatu na neosiguranoj osnovi; |
| --- | --- |

(g)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 6. ako svojim članovima sustava poravnanja ne osigura simulacijski alat koji im omogućuje da odrede iznos dodatne inicijalne marže, na bruto osnovi, koji središnja druga ugovorna strana može zahtijevati nakon nove transakcije čije je poravnanje obavljeno ili osiguravanjem pristupa tom alatu na neosiguranoj osnovi;

| (h) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 7. ako svojim članovima sustava poravnanja ne pruži informacije o modelima inicijalne marže kojima se koristi kako je navedeno u točkama (a), (b) i (c) drugoj rečenici tog stavka. |
| --- | --- |

(h)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 38. stavak 7. ako svojim članovima sustava poravnanja ne pruži informacije o modelima inicijalne marže kojima se koristi kako je navedeno u točkama (a), (b) i (c) drugoj rečenici tog stavka.

| (i) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 7. ako ne objavi razinu zaštite i troškove povezane s različitim razinama odvajanja koje ona pruža; |
| --- | --- |

(i)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 39. stavak 7. ako ne objavi razinu zaštite i troškove povezane s različitim razinama odvajanja koje ona pruža;

| (j) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 49. stavak 3. ako ne objavi ključne aspekte svojeg modela za upravljanje rizicima ili pretpostavke koje je koristila za obavljanje ispitivanja otpornosti na stres iz članka 49. stavka 1.; |
| --- | --- |

(j)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 49. stavak 3. ako ne objavi ključne aspekte svojeg modela za upravljanje rizicima ili pretpostavke koje je koristila za obavljanje ispitivanja otpornosti na stres iz članka 49. stavka 1.;

| (k) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50. stavak 2. ako jasno ne navede svoje obveze u pogledu isporuka financijskih instrumenata, među ostalim i podatak ima li obvezu izvršavati ili primati isporuku financijskog instrumenta ili nadoknađuje li sudionicima gubitke koji nastanu u postupku isporuke; |
| --- | --- |

(k)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50. stavak 2. ako jasno ne navede svoje obveze u pogledu isporuka financijskih instrumenata, među ostalim i podatak ima li obvezu izvršavati ili primati isporuku financijskog instrumenta ili nadoknađuje li sudionicima gubitke koji nastanu u postupku isporuke;

| (l) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50.c stavak 1. ako informacije navedene u članku 50.c stavku 1. točkama od (a) do (e) ne dostavi svojim članovima sustava poravnanja koji su institucije ili njihovim nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(l)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50.c stavak 1. ako informacije navedene u članku 50.c stavku 1. točkama od (a) do (e) ne dostavi svojim članovima sustava poravnanja koji su institucije ili njihovim nadležnim tijelima;

| (m) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50.c stavak 2. ako ne obavješćuje svoje članove sustava poravnanja koji su institucije najmanje jedanput u tri mjeseca ili ih obavješćuje rjeđe nego što to ESMA zahtijeva u skladu s člankom 50.c stavkom 2. |
| --- | --- |

(m)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika krši članak 50.c stavak 2. ako ne obavješćuje svoje članove sustava poravnanja koji su institucije najmanje jedanput u tri mjeseca ili ih obavješćuje rjeđe nego što to ESMA zahtijeva u skladu s člankom 50.c stavkom 2.

| V. | Povrede koje se odnose na prepreke nadzornim aktivnostima:






  (a) | središnja druga ugovorna strana krši članak 25.f ako u odgovoru na odluku kojom se zahtijevaju informacije na temelju članka 25.f stavka 3. ne pruži informacije ili ako u odgovoru na običan zahtjev za informacijama ESMA-e u skladu s člankom 25.f stavkom 2. ili na odluku ESMA-e kojom se zahtijevaju informacije u skladu s člankom 25.f stavkom 3. pruži netočne ili obmanjujuće informacije; |
| --- | --- | --- |

V.

Povrede koje se odnose na prepreke nadzornim aktivnostima:

(a)

središnja druga ugovorna strana krši članak 25.f ako u odgovoru na odluku kojom se zahtijevaju informacije na temelju članka 25.f stavka 3. ne pruži informacije ili ako u odgovoru na običan zahtjev za informacijama ESMA-e u skladu s člankom 25.f stavkom 2. ili na odluku ESMA-e kojom se zahtijevaju informacije u skladu s člankom 25.f stavkom 3. pruži netočne ili obmanjujuće informacije;

| (b) | središnja druga ugovorna strana ili njezini predstavnici pruže netočne ili obmanjujuće odgovore na pitanja postavljena u skladu s člankom 25.g stavkom 1. točkom (c); |
| --- | --- |

(b)

središnja druga ugovorna strana ili njezini predstavnici pruže netočne ili obmanjujuće odgovore na pitanja postavljena u skladu s člankom 25.g stavkom 1. točkom (c);

| (c) | središnja druga ugovorna strana krši članak 25.g stavak 1. točku (e) tako što ne ispuni zahtjev ESMA-e u vezi s evidencijom o telefonskim razgovorima ili prometom podataka; |
| --- | --- |

(c)

središnja druga ugovorna strana krši članak 25.g stavak 1. točku (e) tako što ne ispuni zahtjev ESMA-e u vezi s evidencijom o telefonskim razgovorima ili prometom podataka;

| (d) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika pravodobno ne postupi u skladu s nadzornom mjerom koja se zahtijeva odlukom koju je ESMA donijela u skladu s člankom 25.q; |
| --- | --- |

(d)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika pravodobno ne postupi u skladu s nadzornom mjerom koja se zahtijeva odlukom koju je ESMA donijela u skladu s člankom 25.q;

| (e) | središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ne pristane na izravni nadzor koji se zahtijeva odlukom o pokretanju nadzora koju je ESMA donijela u skladu s člankom 25.h. |
| --- | --- |

(e)

središnja druga ugovorna strana druge razine rizika ne pristane na izravni nadzor koji se zahtijeva odlukom o pokretanju nadzora koju je ESMA donijela u skladu s člankom 25.h.

PRILOG IV.

Popis koeficijenata koji se odnose na otežavajuće i olakšavajuće okolnosti za primjenu članka 25.j stavka 3.

Na osnovne iznose iz članka 25.j stavka 2. kumulativno se primjenjuju sljedeći koeficijenti:

| I. | Koeficijenti prilagodbe koji se odnose na otežavajuće okolnosti:






  (a) | ako je riječ o opetovanoj povredi, za svako njezino ponavljanje primjenjuje se dodatni koeficijent od 1,1; |
| --- | --- | --- |

I.

Koeficijenti prilagodbe koji se odnose na otežavajuće okolnosti:

(a)

ako je riječ o opetovanoj povredi, za svako njezino ponavljanje primjenjuje se dodatni koeficijent od 1,1;

| (b) | ako je riječ o povredi koja traje dulje od šest mjeseci, primjenjuje se koeficijent od 1,5; |
| --- | --- |

(b)

ako je riječ o povredi koja traje dulje od šest mjeseci, primjenjuje se koeficijent od 1,5;

| (c) | ako su povredom otkrivene sistemske slabosti u organizaciji središnje druge ugovorne strane, posebno u njezinim postupcima, sustavima upravljanja ili unutarnjim kontrolama, primjenjuje se koeficijent od 2,2; |
| --- | --- |

(c)

ako su povredom otkrivene sistemske slabosti u organizaciji središnje druge ugovorne strane, posebno u njezinim postupcima, sustavima upravljanja ili unutarnjim kontrolama, primjenjuje se koeficijent od 2,2;

| (d) | ako povreda nepovoljno utječe na kvalitetu aktivnosti i usluga središnje druge ugovorne strane, primjenjuje se koeficijent od 1,5; |
| --- | --- |

(d)

ako povreda nepovoljno utječe na kvalitetu aktivnosti i usluga središnje druge ugovorne strane, primjenjuje se koeficijent od 1,5;

| (e) | ako je riječ o povredi koja je počinjena namjerno, primjenjuje se koeficijent od 2; |
| --- | --- |

(e)

ako je riječ o povredi koja je počinjena namjerno, primjenjuje se koeficijent od 2;

| (f) | ako nisu poduzete korektivne mjere od trenutka kada je otkriveno kršenje, primjenjuje se koeficijent od 1,7; |
| --- | --- |

(f)

ako nisu poduzete korektivne mjere od trenutka kada je otkriveno kršenje, primjenjuje se koeficijent od 1,7;

| (g) | ako više rukovodstvo središnje druge ugovorne strane nije surađivalo s ESMA-om pri provođenju njezinih istraga, primjenjuje se koeficijent od 1,5. |
| --- | --- |

(g)

ako više rukovodstvo središnje druge ugovorne strane nije surađivalo s ESMA-om pri provođenju njezinih istraga, primjenjuje se koeficijent od 1,5.

| II. | Koeficijenti prilagodbe koji se odnose na olakšavajuće okolnosti:






  (a) | ako je riječ o povredi koja je trajala kraće od 10 radnih dana, primjenjuje se koeficijent od 0,9; |
| --- | --- | --- |

II.

Koeficijenti prilagodbe koji se odnose na olakšavajuće okolnosti:

(a)

ako je riječ o povredi koja je trajala kraće od 10 radnih dana, primjenjuje se koeficijent od 0,9;

| (b) | ako više rukovodstvo središnje druge ugovorne strane može dokazati da je poduzelo sve potrebne mjere za sprečavanje povrede, primjenjuje se koeficijent od 0,7; |
| --- | --- |

(b)

ako više rukovodstvo središnje druge ugovorne strane može dokazati da je poduzelo sve potrebne mjere za sprečavanje povrede, primjenjuje se koeficijent od 0,7;

| (c) | ako je središnja druga ugovorna strana brzo, učinkovito i u potpunosti obavijestila ESMA-u o povredi, primjenjuje se koeficijent od 0,4; |
| --- | --- |

(c)

ako je središnja druga ugovorna strana brzo, učinkovito i u potpunosti obavijestila ESMA-u o povredi, primjenjuje se koeficijent od 0,4;

| (d) | ako je središnja druga ugovorna strana dobrovoljno poduzela mjere kako bi se onemogućilo počinjenje slične povrede u budućnosti, primjenjuje se koeficijent od 0,6. |
| --- | --- |

(d)

ako je središnja druga ugovorna strana dobrovoljno poduzela mjere kako bi se onemogućilo počinjenje slične povrede u budućnosti, primjenjuje se koeficijent od 0,6.

---