# Euroopan unionin L 307/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 307 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta28. marraskuuta 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 307

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta28. marraskuuta 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2019, voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamispäivästä ja väliaikaisesta soveltamisesta | 1 |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan allekirjoituspäivästä ja sen väliaikaisesta soveltamisesta | 2 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission Täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1964, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, emäksisen L-lysiinin (nestemäinen), L-lysiinimonohydrokloridin (nestemäinen), L-lysiinimonohydrokloridin (teknisesti puhdas) ja L-lysiinisulfaatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1965, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, natriummolybdaattidihydraatin hyväksymisestä lampaiden rehun lisäaineena (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komission Asetus (EU) 2019/1966, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteiden II, III ja V muuttamisesta ja oikaisemisesta (
  1
  ) | 15 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2019/1967, annettu 25 päivänä marraskuuta 2019, alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Italian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 27 |
| | * | Komission päätös (EU) 2019/1968, annettu 2 päivänä elokuuta 2019, toimenpiteestä SA.21445 – C42/2006, jonka Italian tasavalta on toteuttanut maksamalla korkoa Italian valtionkassassa oleville Poste Italianen käyttötileille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5649)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1969, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon päättymispäivän lykkäämisestä (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komission Täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1970, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, päätöksen 93/52/ETY liitteen II ja päätöksen 2003/467/EY liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Espanjan tiettyjen alueiden luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaasta asemasta sekä päätöksen 2008/185/EY liitteiden I ja II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Italian tiettyjen alueiden Aujeszkyn taudista vapaasta asemasta ja Aujeszkyn taudin hävittämisohjelmien hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8378)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1971, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY vahvistettujen kestävyyskriteerien täyttymisen osoittamiseen käytettävän Universal Feed Assurance -järjestelmän hyväksymisestä | 54 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1972, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8396)

   (
  1
  ) | 56 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1973, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, hopeakuparizeoliitin hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmiin 2 ja 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä vanhana tehoaineena (
  1
  ) | 58 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2019, voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamispäivästä ja väliaikaisesta soveltamisesta

1

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan allekirjoituspäivästä ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

2

ASETUKSET

*

Komission Täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1964, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, emäksisen L-lysiinin (nestemäinen), L-lysiinimonohydrokloridin (nestemäinen), L-lysiinimonohydrokloridin (teknisesti puhdas) ja L-lysiinisulfaatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  )

1

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1965, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, natriummolybdaattidihydraatin hyväksymisestä lampaiden rehun lisäaineena (
  1
  )

1

12

*

Komission Asetus (EU) 2019/1966, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteiden II, III ja V muuttamisesta ja oikaisemisesta (
  1
  )

1

15

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2019/1967, annettu 25 päivänä marraskuuta 2019, alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Italian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

27

*

Komission päätös (EU) 2019/1968, annettu 2 päivänä elokuuta 2019, toimenpiteestä SA.21445 – C42/2006, jonka Italian tasavalta on toteuttanut maksamalla korkoa Italian valtionkassassa oleville Poste Italianen käyttötileille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5649)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5649)

1

28

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1969, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon päättymispäivän lykkäämisestä (
  1
  )

1

45

*

Komission Täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1970, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, päätöksen 93/52/ETY liitteen II ja päätöksen 2003/467/EY liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Espanjan tiettyjen alueiden luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaasta asemasta sekä päätöksen 2008/185/EY liitteiden I ja II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Italian tiettyjen alueiden Aujeszkyn taudista vapaasta asemasta ja Aujeszkyn taudin hävittämisohjelmien hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8378)

   (
  1
  )

B. melitensis

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8378)

1

47

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1971, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY vahvistettujen kestävyyskriteerien täyttymisen osoittamiseen käytettävän Universal Feed Assurance -järjestelmän hyväksymisestä

54

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1972, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8396)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8396)

1

56

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1973, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, hopeakuparizeoliitin hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmiin 2 ja 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä vanhana tehoaineena (
  1
  )

1

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/1

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2019, voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen sopimuksen allekirjoittamispäivästä ja väliaikaisesta soveltamisesta

Euroopan unioni ja Mauritanian islamilainen tasavalta allekirjoittivat 13. marraskuuta 2019 Brysselissä Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2019, voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen sopimuksen.

Sopimusta sovelletaan sen 6 kohdan nojalla väliaikaisesti 16. marraskuuta 2019 alkaen.

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/2

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan allekirjoituspäivästä ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

Euroopan unioni ja Senegalin tasavalta allekirjoittivat Brysselissä 18. marraskuuta 2019 Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan.

Pöytäkirjaa sovelletaan sen 16 artiklan nojalla väliaikaisesti 18. marraskuuta 2019 alkaen.

---

ASETUKSET

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/1964,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2019,

emäksisen L-lysiinin (nestemäinen), L-lysiinimonohydrokloridin (nestemäinen), L-lysiinimonohydrokloridin (teknisesti puhdas) ja L-lysiinisulfaatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklassa 2 kohdassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 82/471/ETY (2) nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklassa 2 kohdassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 82/471/ETY (2) nojalla.

| (2) | Väkevöity nestemäinen L-lysiini (emäs), väkevöity nestemäinen L-lysiinimonohydrokloridi, teknisesti puhdas L-lysiinimonohydrokloridi ja Corynebacterium glutamicum -bakteerilla fermentoimalla tuotettu L-lysiinisulfaatti hyväksyttiin direktiivin 82/471/ETY mukaisesti ilman määräaikaa komission direktiivillä 88/485/ETY (3). Kyseiset rehujen lisäaineet kirjattiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevina tuotteina asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Väkevöity nestemäinen L-lysiini (emäs), väkevöity nestemäinen L-lysiinimonohydrokloridi, teknisesti puhdas L-lysiinimonohydrokloridi ja Corynebacterium glutamicum -bakteerilla fermentoimalla tuotettu L-lysiinisulfaatti hyväksyttiin direktiivin 82/471/ETY mukaisesti ilman määräaikaa komission direktiivillä 88/485/ETY (3). Kyseiset rehujen lisäaineet kirjattiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevina tuotteina asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemuksia, jotka koskivat väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja Corynebacterium glutamicum -bakteerilla fermentoimalla tuotetun L-lysiinisulfaatin uudelleenarviointia kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena. Lisäksi toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti hakemuksia, jotka koskivat väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja L-lysiinisulfaatin hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena. Hakemusten mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemuksia, jotka koskivat väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja Corynebacterium glutamicum -bakteerilla fermentoimalla tuotetun L-lysiinisulfaatin uudelleenarviointia kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena. Lisäksi toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti hakemuksia, jotka koskivat väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja L-lysiinisulfaatin hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena. Hakemusten mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Hakemukset koskevat väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja L-lysiinisulfaatin hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. |
| --- | --- |

(4)

Hakemukset koskevat väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja L-lysiinisulfaatin hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”.

| (5) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 11 päivänä syyskuuta 2013 (4), 28 päivänä lokakuuta 2014 (5), 10 päivänä maaliskuuta 2015 (6), 16 päivänä kesäkuuta 2015 (7), 2 päivänä joulukuuta 2015 (8), 19 päivänä huhtikuuta 2016 (9), 28 päivänä marraskuuta 2018 (10) (11), ja 3 päivänä huhtikuuta 2019 (12) antamissaan lausunnoissa, että Escherichia coli FERM BP-10941, Escherichia coli FERM BP-11355, Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775 ja Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 -mikro-organismien tuottamalla väkevöidyllä nestemäisellä L-lysiinillä (emäs), Escherichia coli FERM BP-10941 ja Escherichia coli FERM BP-11355 -mikro-organismien tuottamalla väkevöidyllä nestemäisellä L-lysiinimonohydrokloridilla, Escherichia coli FERM BP-10941, Escherichia coli FERM BP-11355, Escherichia coli CGMCC 3705, Escherichia coli CGMCC 7.57, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775, Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P ja Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 -mikro-organismien tuottamalla teknisesti puhtaalla L-lysiinimonohydrokloridilla ja Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 ja Corynebacterium glutamicum DSM 24990 -mikro-organismien tuottamalla L-lysiinisulfaatilla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen tai ympäristöön. Muuntogeenisten mikro-organismien ja erityisesti Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547 -mikro-organismin tuottamien lisäaineiden turvallisuuden takaamiseksi edellytetään, että valmistusprosessissa varmistetaan, että lopputuotteessa ei esiinny tuotantokannan yhdistelmä-DNA:ta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että kyseisiä neljää L-lysiinin muotoa olisi pidettävä vaarallisina lisäaineiden käyttäjille etenkin hengitettynä. Joitakin muotoja olisi pidettävä myös lievästi silmiä ärsyttävinä ja ihoa ja silmiä syövyttävinä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäaineet ovat tehokas aminohappo L-lysiinin lähde kaikille eläinlajeille ja että lisäaineet olisi suojattava pötsihajotukselta, jotta se olisi yhtä tehokas märehtijöillä kuin muilla kuin märehtijöillä. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei katso erityisten markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevien vaatimusten olevan tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksen (EY) N:o 1831/2003 21 artiklalla perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, joilla rehun lisäaineet määritetään rehusta ja vedestä. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 11 päivänä syyskuuta 2013 (4), 28 päivänä lokakuuta 2014 (5), 10 päivänä maaliskuuta 2015 (6), 16 päivänä kesäkuuta 2015 (7), 2 päivänä joulukuuta 2015 (8), 19 päivänä huhtikuuta 2016 (9), 28 päivänä marraskuuta 2018 (10) (11), ja 3 päivänä huhtikuuta 2019 (12) antamissaan lausunnoissa, että Escherichia coli FERM BP-10941, Escherichia coli FERM BP-11355, Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775 ja Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 -mikro-organismien tuottamalla väkevöidyllä nestemäisellä L-lysiinillä (emäs), Escherichia coli FERM BP-10941 ja Escherichia coli FERM BP-11355 -mikro-organismien tuottamalla väkevöidyllä nestemäisellä L-lysiinimonohydrokloridilla, Escherichia coli FERM BP-10941, Escherichia coli FERM BP-11355, Escherichia coli CGMCC 3705, Escherichia coli CGMCC 7.57, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547, Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775, Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P ja Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 -mikro-organismien tuottamalla teknisesti puhtaalla L-lysiinimonohydrokloridilla ja Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 ja Corynebacterium glutamicum DSM 24990 -mikro-organismien tuottamalla L-lysiinisulfaatilla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen tai ympäristöön. Muuntogeenisten mikro-organismien ja erityisesti Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547 -mikro-organismin tuottamien lisäaineiden turvallisuuden takaamiseksi edellytetään, että valmistusprosessissa varmistetaan, että lopputuotteessa ei esiinny tuotantokannan yhdistelmä-DNA:ta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että kyseisiä neljää L-lysiinin muotoa olisi pidettävä vaarallisina lisäaineiden käyttäjille etenkin hengitettynä. Joitakin muotoja olisi pidettävä myös lievästi silmiä ärsyttävinä ja ihoa ja silmiä syövyttävinä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäaineet ovat tehokas aminohappo L-lysiinin lähde kaikille eläinlajeille ja että lisäaineet olisi suojattava pötsihajotukselta, jotta se olisi yhtä tehokas märehtijöillä kuin muilla kuin märehtijöillä. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei katso erityisten markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevien vaatimusten olevan tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksen (EY) N:o 1831/2003 21 artiklalla perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, joilla rehun lisäaineet määritetään rehusta ja vedestä.

| (6) | Nimi ”väkevöity nestemäinen L-lysiini (emäs)” olisi muutettava muotoon ”emäksinen L-lysiini (nestemäinen)”, koska kyseisten lisäaineiden L-lysiinin vähimmäispitoisuus on vain 50 prosenttia, ja nimi ”väkevöity nestemäinen L-lysiinimonohydrokloridi” muotoon ”L-lysiinimonohydrokloridi (nestemäinen)”, koska kyseisten lisäaineiden L-lysiinin vähimmäispitoisuus on vain 22 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Nimi ”väkevöity nestemäinen L-lysiini (emäs)” olisi muutettava muotoon ”emäksinen L-lysiini (nestemäinen)”, koska kyseisten lisäaineiden L-lysiinin vähimmäispitoisuus on vain 50 prosenttia, ja nimi ”väkevöity nestemäinen L-lysiinimonohydrokloridi” muotoon ”L-lysiinimonohydrokloridi (nestemäinen)”, koska kyseisten lisäaineiden L-lysiinin vähimmäispitoisuus on vain 22 prosenttia.

| (7) | Kuten johdanto-osan 5 kappaleessa todetaan, väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja Corynebacterium glutamicum spp tai Escherichia coli spp -bakteerilla fermentoimalla tuotetun L-lysiinisulfaatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisten aineiden käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(7)

Kuten johdanto-osan 5 kappaleessa todetaan, väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja Corynebacterium glutamicum spp tai Escherichia coli spp -bakteerilla fermentoimalla tuotetun L-lysiinisulfaatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisten aineiden käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä.

| (8) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja Corynebacterium glutamicum -bakteerilla fermentoimalla tuotetun L-lysiinisulfaatin hyväksynnän edellytysten muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja Corynebacterium glutamicum -bakteerilla fermentoimalla tuotetun L-lysiinisulfaatin hyväksynnän edellytysten muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyntä

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”aminohapot, niiden suolat ja analogit” kuuluvat, liitteessä tarkoitetut aineet eläinten ruokinnassa käytettävinä lisäaineina kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Sallitaan komission direktiivillä 88/485/ETY hyväksytyn väkevöidyn nestemäisen L-lysiinin (emäs), väkevöidyn nestemäisen L-lysiinimonohydrokloridin, teknisesti puhtaan L-lysiinimonohydrokloridin ja Corynebacterium glutamicum -bakteerilla fermentoimalla tuotetun L-lysiinisulfaatin ja niitä sisältävien esiseosten saattaminen markkinoille 18 päivään kesäkuuta 2020 ennen 18 päivää joulukuuta 2019 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

2.   Sallitaan 1 kohdassa tarkoitettuja aineita sisältävien rehuaineiden ja rehuseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 18 päivää joulukuuta 2020 ennen 18 päivää joulukuuta 2019 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu elintarviketuotantoeläimille.

3.   Sallitaan 1 kohdassa tarkoitettuja aineita sisältävien rehuaineiden ja rehuseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 18 päivää joulukuuta 2021 ennen 18 päivää joulukuuta 2019 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu muille kuin elintarviketuotantoeläimille.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 82/471/ETY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1982, tietyistä eläinten ruokinnassa käytettävistä tuotteista (EYVL L 213, 21.7.1982, s. 8).

2

(3)  Komission direktiivi 88/485/ETY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1988, tietyistä eläinten ruokinnassa käytettävistä tuotteista annetun neuvoston direktiivin 82/471/ETY liitteen muuttamisesta (EYVL L 239, 30.8.1988, s. 36).

3

(4)  EFSA Journal 2013;11(10):3365.

4

(5)  EFSA Journal 2014;12(11):3895.

5

(6)  EFSA Journal 2015;13(3):4052.

6

(7)  EFSA Journal 2015;13(7):4156.

7

(8)  EFSA Journal 2016;14(3):4346.

8

(9)  EFSA Journal 2016;14(5):4471.

9

(10)  EFSA Journal 2019;17(1):5532.

10

(11)  EFSA Journal 2019;17(1):5537.

11

(12)  EFSA Journal 2019;17(5):5697.

12

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai ‐ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg lisäainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: aminohapot, niiden suolat ja analogit |
| 3c320 | - | Emäksinen L-lysiini (nestemäinen) | Lisäaineen koostumus:

  L-lysiinin vesiliuos, joka sisältää vähintään 50 % L-lysiiniä

  Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:

  L-lysiini, joka tuotetaan fermentoimalla jostakin seuraavista: Escherichia coli FERM BP-10941 tai

  Escherichia coli FERM BP-11355 tai

  Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P tai

  Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547 tai

  Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775 tai

  Corynebacterium glutamicum KCCM 10227
  Kemiallinen kaava: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH
  CAS-numero: 56-87-1

  Analyysimenetelmät  (1):

  Lysiinin määrittäminen rehun lisäaineesta ja esiseoksista, jotka sisältävät enemmän kuin 10 % lysiiniä:






  — | ionivaihtokromatografia, johon yhdistyy kolonnin jälkeinen johdannaisten muodostaminen ja fotometrinen havaitseminen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai ‐ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg lisäainetta / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: aminohapot, niiden suolat ja analogit

3c320

-

Emäksinen L-lysiini (nestemäinen)

Lisäaineen koostumus:

L-lysiinin vesiliuos, joka sisältää vähintään 50 % L-lysiiniä

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:

L-lysiini, joka tuotetaan fermentoimalla jostakin seuraavista: Escherichia coli FERM BP-10941 tai

Escherichia coli FERM BP-11355 tai

Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P tai

Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547 tai

Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775 tai

Corynebacterium glutamicum KCCM 10227

Kemiallinen kaava: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS-numero: 56-87-1

Analyysimenetelmät  (1):

Lysiinin määrittäminen rehun lisäaineesta ja esiseoksista, jotka sisältävät enemmän kuin 10 % lysiiniä:

—

ionivaihtokromatografia, johon yhdistyy kolonnin jälkeinen johdannaisten muodostaminen ja fotometrinen havaitseminen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180

Lysiinin kokonaismäärän määrittäminen esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F)

Lysiinin määrän määrittäminen vedestä:

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) tai |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) tai

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS)

Kaikki lajit

-

-

-

| 1. | Lysiinipitoisuus on ilmoitettava lisäaineen pakkausmerkinnöissä. |
| --- | --- |

1.

Lysiinipitoisuus on ilmoitettava lisäaineen pakkausmerkinnöissä.

| 2. | Emäksistä L-lysiiniä (nestemäinen) voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena. |
| --- | --- |

2.

Emäksistä L-lysiiniä (nestemäinen) voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena.

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt hengitysteitse sekä iholle ja silmille aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengitys-, iho- ja silmäsuojat mukaan lukien. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt hengitysteitse sekä iholle ja silmille aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengitys-, iho- ja silmäsuojat mukaan lukien.

| 4. | Lisäainetta voidaan käyttää myös juomaveteen lisättynä. |
| --- | --- |

4.

Lisäainetta voidaan käyttää myös juomaveteen lisättynä.

| 5. | Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa: ”Täydennettäessä ravintoa L-lysiinillä, etenkin juomaveteen sekoitettuna, on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.” |
| --- | --- |

5.

Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa: ”Täydennettäessä ravintoa L-lysiinillä, etenkin juomaveteen sekoitettuna, on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.”

18.12.2029

3c321

-

Nestemäinen L-lysiinimonohydrokloridi

Lisäaineen koostumus:

L-lysiinimonohydrokloridin vesiliuos, joka sisältää vähintään 22 % L-lysiiniä ja jonka kosteuspitoisuus on enintään 66 % (vähintään 58 % L-lysiiniä kuiva-aineesta)

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:

L-lysiinimonohydrokloridi, joka tuotetaan fermentoimalla jostakin seuraavista:

Escherichia coli FERM BP-10941 tai Escherichia coli FERM BP-11355.

Kemiallinen kaava: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS-numero: 657-27-2

Analyysimenetelmät  (1):

L-lysiinimonohydrokloridin tunnistaminen rehun lisäaineesta:

| — | Food Chemical Codex ”L-lysine monohydrochloride monograph” |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex ”L-lysine monohydrochloride monograph”

Lysiinin määrittäminen rehun lisäaineesta ja esiseoksista, jotka sisältävät enemmän kuin 10 % lysiiniä:

| — | ionivaihtokromatografia, johon yhdistyy kolonnin jälkeinen johdannaisten muodostaminen ja fotometrinen havaitseminen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia, johon yhdistyy kolonnin jälkeinen johdannaisten muodostaminen ja fotometrinen havaitseminen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180

Lysiinin kokonaismäärän määrittäminen esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F)

Kaikki lajit

-

-

-

| 1. | Lysiinipitoisuus on ilmoitettava lisäaineen pakkausmerkinnöissä. |
| --- | --- |

1.

Lysiinipitoisuus on ilmoitettava lisäaineen pakkausmerkinnöissä.

| 2. | Nestemäistä L-lysiinimonohydrokloridia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena. |
| --- | --- |

2.

Nestemäistä L-lysiinimonohydrokloridia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena.

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten hengitysteitse ja silmille aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengitys- ja silmäsuojat mukaan lukien. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten hengitysteitse ja silmille aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengitys- ja silmäsuojat mukaan lukien.

| 4. | Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa: ”Täydennettäessä ravintoa L-lysiinillä on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.” |
| --- | --- |

4.

Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa: ”Täydennettäessä ravintoa L-lysiinillä on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.”

18.12.2029

3c322

Teknisesti puhdas L-lysiinimonohydrokloridi

Lisäaineen koostumus:

L-lysiinimonohydrokloridijauhe, joka sisältää vähintään 78 % L-lysiiniä ja jonka kosteuspitoisuus on enintään 1,5 %

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:

L-lysiinimonohydrokloridi, joka tuotetaan fermentoimalla jostakin seuraavista:

Escherichia coli FERM BP-10941 tai Escherichia coli FERM BP-11355 tai Escherichia coli CGMCC 3705 tai Escherichia coli CGMCC 7.57 tai Corynebacterium glutamicum NRRL B-50547 tai

Corynebacterium glutamicum NRRL B-50775 tai

Corynebacterium glutamicum KCCM 11117P tai

Corynebacterium glutamicum KCCM 10227

Kemiallinen kaava: NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH

CAS-numero: 657-27-2

Analyysimenetelmät 1:

L-lysiinimonohydrokloridin tunnistaminen rehun lisäaineesta:

| — | Food Chemical Codex ”L-lysine monohydrochloride monograph” |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex ”L-lysine monohydrochloride monograph”

Lysiinin määrittäminen rehun lisäaineesta ja esiseoksista, jotka sisältävät enemmän kuin 10 % lysiiniä:

| — | ionivaihtokromatografia, johon yhdistyy kolonnin jälkeinen johdannaisten muodostaminen ja fotometrinen havaitseminen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia, johon yhdistyy kolonnin jälkeinen johdannaisten muodostaminen ja fotometrinen havaitseminen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180

Lysiinin kokonaismäärän määrittäminen esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite III, F)

Lysiinin määrän määrittäminen vedestä:

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) tai |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja optiseen havaitsemiseen (IEC-VIS/FLD) tai

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-VIS)

Kaikki lajit

-

-

-

| 1. | Lysiinipitoisuus on ilmoitettava lisäaineen pakkausmerkinnöissä. |
| --- | --- |

1.

Lysiinipitoisuus on ilmoitettava lisäaineen pakkausmerkinnöissä.

| 2. | Teknisesti puhdasta L-lysiinimonohydrokloridia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena. |
| --- | --- |

2.

Teknisesti puhdasta L-lysiinimonohydrokloridia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena.

| 3. | Lisäaineen endotoksiinipitoisuuden ja sen mahdollisen pölyämisen on oltava sellaiset, että endotoksiinialtistumisen voidaan varmistaa olevan enintään 1 600 ky endotoksiineja / m3 ilmaa
  2 |
| --- | --- |

3.

Lisäaineen endotoksiinipitoisuuden ja sen mahdollisen pölyämisen on oltava sellaiset, että endotoksiinialtistumisen voidaan varmistaa olevan enintään 1 600 ky endotoksiineja / m3 ilmaa
  2

| 4. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten hengitysteitse aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

4.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten hengitysteitse aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

| 5. | Lisäainetta voidaan käyttää myös juomaveteen lisättynä. |
| --- | --- |

5.

Lisäainetta voidaan käyttää myös juomaveteen lisättynä.

| 6. | Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa: ”Täydennettäessä ravintoa L-lysiinillä, etenkin juomaveteen sekoitettuna, on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.” |
| --- | --- |

6.

Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa: ”Täydennettäessä ravintoa L-lysiinillä, etenkin juomaveteen sekoitettuna, on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.”

18.12.2029

3c324

L-lysiinisulfaatti

Lisäaineen koostumus:

Granulaatti, joka sisältää L-lysiiniä vähintään 52 % ja jonka sulfaattipitoisuus on enintään 24 %

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:

L-lysiinisulfaatti, joka tuotetaan fermentoimalla jostakin seuraavista: Corynebacterium glutamicum KCCM 10227 tai

Corynebacterium glutamicum DSM 24990

Kemiallinen kaava: C12H28N4O4•H2SO4/[NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH]2SO4

CAS-numero: 60343-69-3

Analyysimenetelmät 1:

Lysiinin määrittäminen rehun lisäaineesta ja esiseoksista, joissa on enemmän kuin 10 % lysiiniä:

| — | ionivaihtokromatografia, johon yhdistyy kolonnin jälkeinen johdannaisten muodostaminen ja fotometrinen havaitseminen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia, johon yhdistyy kolonnin jälkeinen johdannaisten muodostaminen ja fotometrinen havaitseminen (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180

Sulfaatin tunnistaminen rehun lisäaineesta:

| — | Euroopan farmakopean monografia 20301 |
| --- | --- |

—

Euroopan farmakopean monografia 20301

Lysiinin kokonaismäärän määrittäminen esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-UV) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 |
| --- | --- |

—

ionivaihtokromatografia yhdistettynä kolonnin jälkeiseen johdannaisten muodostamiseen ja fotometriseen havaitsemiseen (IEC-UV) – komission asetus (EY) N:o 152/2009

Kaikki lajit

-

-

10 000

| 1. | L-lysiinipitoisuus on ilmoitettava lisäaineen pakkausmerkinnöissä. |
| --- | --- |

1.

L-lysiinipitoisuus on ilmoitettava lisäaineen pakkausmerkinnöissä.

| 2. | L-lysiinisulfaattia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena. |
| --- | --- |

2.

L-lysiinisulfaattia voidaan saattaa markkinoille ja käyttää valmisteesta koostuvana lisäaineena.

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten hengitysteitse aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseoksen käyttäjiä varten hengitysteitse aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

| 4. | Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa: ”Täydennettäessä ravintoa L-lysiinillä on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.” |
| --- | --- |

4.

Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa: ”Täydennettäessä ravintoa L-lysiinillä on otettava huomioon kaikki välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot epätasapainon välttämiseksi.”

18.12.2029

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(2)  Altistuminen laskettuna lisäaineen endotoksiinipitoisuuden ja mahdollisen pölyämisen perusteella EFSAn käyttämän menetelmän mukaisesti (EFSA Journal 2018;16(10):5458); analyysimenetelmä: Euroopan farmakopea 2.6.14. (bakteeriendotoksiinit).

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/12

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/1965,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2019,

natriummolybdaattidihydraatin hyväksymisestä lampaiden rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklassa 2 kohdassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklassa 2 kohdassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) nojalla.

| (2) | Natriummolybdaatti hyväksyttiin ilman aikarajoitusta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Natriummolybdaatti hyväksyttiin ilman aikarajoitusta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koskee natriummolybdaattidihydraatin uudelleenarviointia lampaiden rehun lisäaineena. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koskee natriummolybdaattidihydraatin uudelleenarviointia lampaiden rehun lisäaineena.

| (4) | Hakija pyysi, että natriummolybdaattidihydraatti luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(4)

Hakija pyysi, että natriummolybdaattidihydraatti luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (5) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 23 päivänä tammikuuta 2019 antamassaan lausunnossa (3), että natriummolybdaattidihydraatilla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Se totesi myös, että lisäainetta pidetään ihoa ja silmiä ärsyttävänä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että molybdeenin lisäämistä lampaiden rehuun natriummolybdaattidihydraattina pidetään tehokkaana kuparitasapainon säilyttämiseksi, kun ruokinnan kupari-molybdeeni-suhde vaihtelee välillä 3–10. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei katso erityisten markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevien vaatimusten olevan tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksen (EY) N:o 1831/2003 21 artiklalla perustetun vertailulaboratorion toimittamat raportit analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 23 päivänä tammikuuta 2019 antamassaan lausunnossa (3), että natriummolybdaattidihydraatilla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Se totesi myös, että lisäainetta pidetään ihoa ja silmiä ärsyttävänä. Sen vuoksi komissio katsoo, että olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että molybdeenin lisäämistä lampaiden rehuun natriummolybdaattidihydraattina pidetään tehokkaana kuparitasapainon säilyttämiseksi, kun ruokinnan kupari-molybdeeni-suhde vaihtelee välillä 3–10. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei katso erityisten markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevien vaatimusten olevan tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksen (EY) N:o 1831/2003 21 artiklalla perustetun vertailulaboratorion toimittamat raportit analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (6) | Natriummolybdaattidihydraatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(6)

Natriummolybdaattidihydraatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät.

| (7) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä natriummolybdaattidihydraatin hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä natriummolybdaattidihydraatin hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyntä

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet” kuuluva liitteessä tarkoitettu aine eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Sallitaan natriummolybdaattidihydraatin ja kyseistä ainetta sisältävien esiseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 18 päivää kesäkuuta 2020 ennen 18 päivää joulukuuta 2019 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

2.   Sallitaan natriummolybdaattidihydraattia sisältävien rehuaineiden ja rehuseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 18 päivää joulukuuta 2020 ennen 18 päivää joulukuuta 2019 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu elintarviketuotantoeläimille.

3.   Sallitaan natriummolybdaattidihydraattia sisältävien rehuaineiden ja rehuseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 18 päivää joulukuuta 2021 ennen 18 päivää joulukuuta 2019 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu muille kuin elintarviketuotantoeläimille.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 70/524/ETY, annettu 23 päivänä marraskuuta 1970, rehujen lisäaineista (EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2019;17(2):5606.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai ‐ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuaineen (Mo) pitoisuus mg / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: hivenaineyhdisteet |
| 3b701 | - | Natriummolybdaattidihydraatti | Lisäaineen koostumus:

  Natriummolybdaattidihydraatti jauheena, joka sisältää vähintään 37 % molybdeeniä

  Tehoaineen kuvaus:

  Kemiallinen kaava: Na2MoO4. 2 H2O
  CAS-numero: 10102-40-6

  Analyysimenetelmät
   (1):
  Molybdeenin kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta, esiseoksista, rehuaineista ja rehuseoksista:






  — | EN 15510: induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai ‐ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Alkuaineen (Mo) pitoisuus mg / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: hivenaineyhdisteet

3b701

-

Natriummolybdaattidihydraatti

Lisäaineen koostumus:

Natriummolybdaattidihydraatti jauheena, joka sisältää vähintään 37 % molybdeeniä

Tehoaineen kuvaus:

Kemiallinen kaava: Na2MoO4. 2 H2O

CAS-numero: 10102-40-6

Analyysimenetelmät
   (1):

Molybdeenin kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta, esiseoksista, rehuaineista ja rehuseoksista:

—

EN 15510: induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)

Natriumin kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | EN 15510: induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) tai |
| --- | --- |

—

EN 15510: induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) tai

| — | EN ISO 6869: Atomiabsorptiospektrometria (AAS) |
| --- | --- |

—

EN ISO 6869: Atomiabsorptiospektrometria (AAS)

Lampaat

-

-

2,5 (yhteensä)

| 1. | Lisäaine on sekoitettava rehuun esiseoksena. |
| --- | --- |

1.

Lisäaine on sekoitettava rehuun esiseoksena.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten turvalliset työtavat ja asianmukaiset järjestelyt iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten turvalliset työtavat ja asianmukaiset järjestelyt iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia.

| 3. | Lisäaineen ja esiseosten merkinnöissä on mainittava seuraavaa:
  ”Kun lampaiden rehuun lisätään molybdeeniä, ruokinnan kupari-molybdeeni-suhteen on oltava välillä 3–10, jotta voidaan taata riittävä kuparitasapaino.” |
| --- | --- |

3.

Lisäaineen ja esiseosten merkinnöissä on mainittava seuraavaa:

”Kun lampaiden rehuun lisätään molybdeeniä, ruokinnan kupari-molybdeeni-suhteen on oltava välillä 3–10, jotta voidaan taata riittävä kuparitasapaino.”

18.12.2029

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/15

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2019/1966,

annettu 27 päivänä marraskuuta 2019,

kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteiden II, III ja V muuttamisesta ja oikaisemisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kosmeettisista valmisteista 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (2) säädetään aineiden yhdenmukaistetusta luokituksesta syöpää aiheuttaviksi, sukusolujen perimää vaurioittaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi aineiksi, jäljempänä ’CMR-aineet’, Euroopan kemikaaliviraston riskinarviointikomitean tekemän tieteellisen arvioinnin perusteella. Aineet luokitellaan kategoriaan 1A, 1B tai 2 kuuluviksi CMR-aineiksi niiden CMR-ominaisuuksia koskevan näytön tason mukaan. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (2) säädetään aineiden yhdenmukaistetusta luokituksesta syöpää aiheuttaviksi, sukusolujen perimää vaurioittaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi aineiksi, jäljempänä ’CMR-aineet’, Euroopan kemikaaliviraston riskinarviointikomitean tekemän tieteellisen arvioinnin perusteella. Aineet luokitellaan kategoriaan 1A, 1B tai 2 kuuluviksi CMR-aineiksi niiden CMR-ominaisuuksia koskevan näytön tason mukaan.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklassa säädetään, että asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä VI olevan 3 osan mukaiseen kategoriaan 1A, 1B tai 2 kuuluviksi luokiteltujen CMR-aineiden käyttö kosmeettisissa valmisteissa on kielletty. CMR-ainetta saa kuitenkin käyttää kosmeettisissa valmisteissa, jos asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä tai 15 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklassa säädetään, että asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä VI olevan 3 osan mukaiseen kategoriaan 1A, 1B tai 2 kuuluviksi luokiteltujen CMR-aineiden käyttö kosmeettisissa valmisteissa on kielletty. CMR-ainetta saa kuitenkin käyttää kosmeettisissa valmisteissa, jos asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä tai 15 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

| (3) | Jotta CMR-aineiden käyttökielto pantaisiin yhdenmukaisesti täytäntöön sisämarkkinoilla, jotta voitaisiin taata oikeusvarmuus etenkin talouden toimijoiden ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannalta ja jotta voitaisiin varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu, olisi kaikki CMR-aineet sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevaan kiellettyjen aineiden luetteloon ja aiheellisissa tapauksissa poistettava mainitun asetuksen liitteissä III ja V olevista rajoitusten kohteena olevien tai sallittujen aineiden luetteloista. Jos asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä tai 15 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät, mainitun asetuksen liitteissä III ja V olevia rajoitusten kohteena olevien tai sallittujen aineiden luetteloita olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Jotta CMR-aineiden käyttökielto pantaisiin yhdenmukaisesti täytäntöön sisämarkkinoilla, jotta voitaisiin taata oikeusvarmuus etenkin talouden toimijoiden ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kannalta ja jotta voitaisiin varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu, olisi kaikki CMR-aineet sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevaan kiellettyjen aineiden luetteloon ja aiheellisissa tapauksissa poistettava mainitun asetuksen liitteissä III ja V olevista rajoitusten kohteena olevien tai sallittujen aineiden luetteloista. Jos asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä tai 15 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät, mainitun asetuksen liitteissä III ja V olevia rajoitusten kohteena olevien tai sallittujen aineiden luetteloita olisi muutettava.

| (4) | Kaikkien aineiden, jotka oli luokiteltu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 nojalla CMR-aineiksi 1 päivänä joulukuuta 2018, jolloin komission asetusta (EU) 2017/776 (3) alettiin soveltaa, oli määrä kuulua komission asetuksen (EU) 2019/831 (4) soveltamisalaan. Tämä asetus koskee aineita, jotka luokitellaan CMR-aineiksi komission asetuksella (EU) 2018/1480 (5), jota sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2020. |
| --- | --- |

(4)

Kaikkien aineiden, jotka oli luokiteltu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 nojalla CMR-aineiksi 1 päivänä joulukuuta 2018, jolloin komission asetusta (EU) 2017/776 (3) alettiin soveltaa, oli määrä kuulua komission asetuksen (EU) 2019/831 (4) soveltamisalaan. Tämä asetus koskee aineita, jotka luokitellaan CMR-aineiksi komission asetuksella (EU) 2018/1480 (5), jota sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2020.

| (5) | Aineesta 2-hydroksibentsoehappo, jonka kansainvälisen kosmeettisten ainesosien nimistön (INCI) mukainen nimi on Salicylic acid ja joka on luokiteltu kategoriaan 2 kuuluvaksi CMR-aineeksi, on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen soveltamiseksi, ja aineen osalta on vahvistettu, että kyseisessä säännöksessä säädetty edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(5)

Aineesta 2-hydroksibentsoehappo, jonka kansainvälisen kosmeettisten ainesosien nimistön (INCI) mukainen nimi on Salicylic acid ja joka on luokiteltu kategoriaan 2 kuuluvaksi CMR-aineeksi, on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen soveltamiseksi, ja aineen osalta on vahvistettu, että kyseisessä säännöksessä säädetty edellytys täyttyy.

| (6) | Salisyylihappo (Salicylic acid) ja sen suolat luetellaan tällä hetkellä asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V olevassa viitenumerokohdassa 3 säilöntäaineina, joiden käyttö on sallittua kosmeettisissa valmisteissa siten, että enimmäispitoisuus on 0,5 prosenttia (happoa). |
| --- | --- |

(6)

Salisyylihappo (Salicylic acid) ja sen suolat luetellaan tällä hetkellä asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V olevassa viitenumerokohdassa 3 säilöntäaineina, joiden käyttö on sallittua kosmeettisissa valmisteissa siten, että enimmäispitoisuus on 0,5 prosenttia (happoa).

| (7) | Salicylic acid luetellaan lisäksi mainitun asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III olevassa viitenumerokohdassa 98 rajoituksen kohteena olevana aineena, joka on sallittu ainoastaan, kun sitä käytetään muihin käyttötarkoituksiin kuin säilöntäaineena poishuuhdeltavissa hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa 3,0 prosentin enimmäispitoisuutena ja muissa valmisteissa 2,0 prosentin enimmäispitoisuutena. |
| --- | --- |

(7)

Salicylic acid luetellaan lisäksi mainitun asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III olevassa viitenumerokohdassa 98 rajoituksen kohteena olevana aineena, joka on sallittu ainoastaan, kun sitä käytetään muihin käyttötarkoituksiin kuin säilöntäaineena poishuuhdeltavissa hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa 3,0 prosentin enimmäispitoisuutena ja muissa valmisteissa 2,0 prosentin enimmäispitoisuutena.

| (8) | Kategoriaan 2 kuuluvaksi luokiteltua CMR-ainetta voidaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen mukaisesti kuitenkin käyttää kosmeettisissa valmisteissa, jos kuluttajien turvallisuutta käsittelevä tiedekomitea, jäljempänä ’SCCS’, on arvioinut sen ja todennut sen käytön kosmeettisissa valmisteissa olevan turvallista. |
| --- | --- |

(8)

Kategoriaan 2 kuuluvaksi luokiteltua CMR-ainetta voidaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 15 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen mukaisesti kuitenkin käyttää kosmeettisissa valmisteissa, jos kuluttajien turvallisuutta käsittelevä tiedekomitea, jäljempänä ’SCCS’, on arvioinut sen ja todennut sen käytön kosmeettisissa valmisteissa olevan turvallista.

| (9) | SCCS antoi 21 päivänä joulukuuta 2018 ainetta Salicylic acid koskevan tieteellisen lausunnon (6), jäljempänä ’SCCS:n lausunto’, jossa todettiin, että käytettävissä olevien tietojen perusteella aine on kuluttajille turvallinen, kun sitä käytetään säilöntäaineena kosmeettisissa valmisteissa siten, että sen enimmäispitoisuus on 0,5 prosenttia (happoa), ottaen huomioon voimassa olevat rajoitukset. SCCS:n lausuntoa ei sovelleta suuhygieniavalmisteisiin eikä suihkutettaviin valmisteisiin, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta. |
| --- | --- |

(9)

SCCS antoi 21 päivänä joulukuuta 2018 ainetta Salicylic acid koskevan tieteellisen lausunnon (6), jäljempänä ’SCCS:n lausunto’, jossa todettiin, että käytettävissä olevien tietojen perusteella aine on kuluttajille turvallinen, kun sitä käytetään säilöntäaineena kosmeettisissa valmisteissa siten, että sen enimmäispitoisuus on 0,5 prosenttia (happoa), ottaen huomioon voimassa olevat rajoitukset. SCCS:n lausuntoa ei sovelleta suuhygieniavalmisteisiin eikä suihkutettaviin valmisteisiin, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta.

| (10) | SCCS totesi lisäksi, että ottaen huomioon aineen Salicylic acid nykyiset käyttörajoitukset se on turvallinen käytettynä muihin tarkoituksiin kuin säilöntäaineena 3,0 prosentin enimmäispitoisuutena poishuuhdeltavissa hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa ja 2,0 prosentin enimmäispitoisuutena muissa valmisteissa lukuun ottamatta vartalovoiteita, luomivärejä, ripsivärejä, silmänrajauskyniä, huulipunia ja roll-on-deodorantteja. SCCS:n lausuntoa ei sovelleta suuhygieniavalmisteisiin eikä suihkutettaviin valmisteisiin, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta. |
| --- | --- |

(10)

SCCS totesi lisäksi, että ottaen huomioon aineen Salicylic acid nykyiset käyttörajoitukset se on turvallinen käytettynä muihin tarkoituksiin kuin säilöntäaineena 3,0 prosentin enimmäispitoisuutena poishuuhdeltavissa hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa ja 2,0 prosentin enimmäispitoisuutena muissa valmisteissa lukuun ottamatta vartalovoiteita, luomivärejä, ripsivärejä, silmänrajauskyniä, huulipunia ja roll-on-deodorantteja. SCCS:n lausuntoa ei sovelleta suuhygieniavalmisteisiin eikä suihkutettaviin valmisteisiin, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta.

| (11) | SCCS totesi vielä, että Salicylic acid on silmiä ärsyttävä aine, joka voi aiheuttaa vakavia silmävaurioita, ja huomautti, että meneillään on erityisiä testejä sen arvioimiseksi, onko salisyylihapolla hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, ja että näiden testien tulosten perusteella voi olla tarpeen tarkastella salisyylihapon mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, kun ainetta käytetään kosmeettisissa valmisteissa. |
| --- | --- |

(11)

SCCS totesi vielä, että Salicylic acid on silmiä ärsyttävä aine, joka voi aiheuttaa vakavia silmävaurioita, ja huomautti, että meneillään on erityisiä testejä sen arvioimiseksi, onko salisyylihapolla hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, ja että näiden testien tulosten perusteella voi olla tarpeen tarkastella salisyylihapon mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, kun ainetta käytetään kosmeettisissa valmisteissa.

| (12) | Kun otetaan huomioon aineen Salicylic acid luokittelu kategoriaan 2 kuuluvaksi CMR-aineeksi ja silmiä ärsyttäväksi aineeksi, joka voi aiheuttaa vakavia silmävaurioita, ja SCCS:n lausunto, olisi voimassa olevat rajoitukset huomioon ottaen sallittava kyseisen aineen käyttö säilöntäaineena kosmeettisissa valmisteissa siten, että sen enimmäispitoisuus on 0,5 prosenttia (happoa), lukuun ottamatta suuhygieniavalmisteita ja valmisteita, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta. Aineen käyttö muihin tarkoituksiin kuin säilöntäaineena olisi sallittava myös 3,0 prosentin enimmäispitoisuutena poishuuhdeltavissa hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa ja 2,0 prosentin enimmäispitoisuutena muissa valmisteissa lukuun ottamatta vartalovoiteita, luomivärejä, ripsivärejä, silmänrajauskyniä, huulipunia ja roll-on-deodorantteja. Sen käyttöä ei pitäisi missään tapauksessa sallia valmisteissa, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta. Kun otetaan huomioon, että SCCS pitää ainetta Salicylic acid silmiä ärsyttävänä aineena, olisi voimassa olevaa rajoitusta ja edellytystä, joiden mukaan ainetta ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetuissa valmisteissa paitsi shampoissa, muutettava siten, että ne kattavat kaikki alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetut valmisteet. Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III vahvistettuja rajoituksia ja mainitun asetuksen liitteessä V vahvistettuja edellytyksiä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Kun otetaan huomioon aineen Salicylic acid luokittelu kategoriaan 2 kuuluvaksi CMR-aineeksi ja silmiä ärsyttäväksi aineeksi, joka voi aiheuttaa vakavia silmävaurioita, ja SCCS:n lausunto, olisi voimassa olevat rajoitukset huomioon ottaen sallittava kyseisen aineen käyttö säilöntäaineena kosmeettisissa valmisteissa siten, että sen enimmäispitoisuus on 0,5 prosenttia (happoa), lukuun ottamatta suuhygieniavalmisteita ja valmisteita, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta. Aineen käyttö muihin tarkoituksiin kuin säilöntäaineena olisi sallittava myös 3,0 prosentin enimmäispitoisuutena poishuuhdeltavissa hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa ja 2,0 prosentin enimmäispitoisuutena muissa valmisteissa lukuun ottamatta vartalovoiteita, luomivärejä, ripsivärejä, silmänrajauskyniä, huulipunia ja roll-on-deodorantteja. Sen käyttöä ei pitäisi missään tapauksessa sallia valmisteissa, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta. Kun otetaan huomioon, että SCCS pitää ainetta Salicylic acid silmiä ärsyttävänä aineena, olisi voimassa olevaa rajoitusta ja edellytystä, joiden mukaan ainetta ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetuissa valmisteissa paitsi shampoissa, muutettava siten, että ne kattavat kaikki alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetut valmisteet. Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III vahvistettuja rajoituksia ja mainitun asetuksen liitteessä V vahvistettuja edellytyksiä olisi sen vuoksi muutettava.

| (13) | Ainetta Salicylic acid lukuun ottamatta minkään muun sellaisen aineen, jotka on asetuksella (EU) 2018/1480 luokiteltu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 nojalla CMR-aineiksi, käytöstä kosmeettisissa valmisteissa poikkeuksen nojalla ei ole toimitettu hakemusta. Mitään näistä aineista ei tällä hetkellä ole lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III tai V olevissa rajoitusten kohteena olevien tai sallittujen aineiden luetteloissa. Aineista neljä luetellaan tällä hetkellä kyseisen asetuksen liitteessä II. Aineet, joita ei ole jo lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II, olisi lisättävä kyseisessä liitteessä olevaan kosmeettisissa valmisteissa kiellettyjen aineiden luetteloon. |
| --- | --- |

(13)

Ainetta Salicylic acid lukuun ottamatta minkään muun sellaisen aineen, jotka on asetuksella (EU) 2018/1480 luokiteltu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 nojalla CMR-aineiksi, käytöstä kosmeettisissa valmisteissa poikkeuksen nojalla ei ole toimitettu hakemusta. Mitään näistä aineista ei tällä hetkellä ole lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III tai V olevissa rajoitusten kohteena olevien tai sallittujen aineiden luetteloissa. Aineista neljä luetellaan tällä hetkellä kyseisen asetuksen liitteessä II. Aineet, joita ei ole jo lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II, olisi lisättävä kyseisessä liitteessä olevaan kosmeettisissa valmisteissa kiellettyjen aineiden luetteloon.

| (14) | Aine 8-hydroksikinoliini; kinolin-8-oli, jonka INCI-nimi on Oxyquinoline, on luokiteltu kategoriaan 1B kuuluvaksi CMR-aineeksi asetuksella (EU) 2017/776, mutta sen sulfaattimuotoa eli ainetta bis(8-hydroksikinoliini)sulfaatti, jonka INCI-nimi on Oxyquinoline sulphate, ei ole luokiteltu CMR-aineeksi. Molemmat aineet lueteltiin asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevassa viitenumerokohdassa 395, kun Oxyquinolinen luokittelua CMR-aineeksi alettiin soveltaa, ja niiden käyttö kosmeettisissa valmisteissa kiellettiin muulloin kuin kyseisen asetuksen liitteessä III olevassa viitenumerokohdassa 51 vahvistettujen edellytysten täyttyessä. Koska Oxyquinoline oli luokiteltu CMR-aineeksi, se olisi pitänyt poistaa asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III olevasta viitenumerokohdasta 51. Viitenumerokohta 51 poistettiin asetuksella (EU) 2019/831 kuitenkin virheellisesti kokonaisuudessaan, eli myös viittaus kyseiseen viitenumerokohtaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevassa viitenumerokohdassa 395 poistettiin. Jotta Oxyquinolinen käytön kieltäminen kosmeettisissa valmisteissa sen CMR-luokituksen perusteella otettaisiin asianmukaisesti huomioon, olisi ainetta Oxyquinoline sulphate koskeva viitenumerokohta 51 palautettava asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteeseen III ja mainitun asetuksen liitteessä II olevaa viitenumerokohtaa 395 muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(14)

Aine 8-hydroksikinoliini; kinolin-8-oli, jonka INCI-nimi on Oxyquinoline, on luokiteltu kategoriaan 1B kuuluvaksi CMR-aineeksi asetuksella (EU) 2017/776, mutta sen sulfaattimuotoa eli ainetta bis(8-hydroksikinoliini)sulfaatti, jonka INCI-nimi on Oxyquinoline sulphate, ei ole luokiteltu CMR-aineeksi. Molemmat aineet lueteltiin asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevassa viitenumerokohdassa 395, kun Oxyquinolinen luokittelua CMR-aineeksi alettiin soveltaa, ja niiden käyttö kosmeettisissa valmisteissa kiellettiin muulloin kuin kyseisen asetuksen liitteessä III olevassa viitenumerokohdassa 51 vahvistettujen edellytysten täyttyessä. Koska Oxyquinoline oli luokiteltu CMR-aineeksi, se olisi pitänyt poistaa asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III olevasta viitenumerokohdasta 51. Viitenumerokohta 51 poistettiin asetuksella (EU) 2019/831 kuitenkin virheellisesti kokonaisuudessaan, eli myös viittaus kyseiseen viitenumerokohtaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevassa viitenumerokohdassa 395 poistettiin. Jotta Oxyquinolinen käytön kieltäminen kosmeettisissa valmisteissa sen CMR-luokituksen perusteella otettaisiin asianmukaisesti huomioon, olisi ainetta Oxyquinoline sulphate koskeva viitenumerokohta 51 palautettava asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteeseen III ja mainitun asetuksen liitteessä II olevaa viitenumerokohtaa 395 muutettava vastaavasti.

| (15) | Metyylifenyleenidiamiini, jonka INCI-nimi on Diaminotoluene, on lisätty asetuksella (EU) 2019/831 asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevaan kiellettyjen aineiden luetteloon viitenumerokohtana 1507. Kyseinen viitenumerokohta ei kuitenkaan viittaa tiettyyn aineeseen vaan aineryhmään, jonka sisältämistä aineista vain 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiini sekä näiden kahden aineen seos ja reaktiomassa on luokiteltu CMR-aineiksi asetuksessa (EY) N:o 1272/2008. Näistä CMR-aineista 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja näiden kahden aineen seos on jo lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevissa viitenumerokohdissa 364, 413 ja 1144, kun taas aineiden 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiini reaktiomassan käyttöä kosmeettisissa valmisteissa ei ole vielä kielletty. Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevaa viitenumerokohtaa 1507 olisi sen vuoksi muutettava siten, että se viittaa vain kyseiseen aineeseen. Koska CMR-aineet 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiini sekä näiden aineiden seos ja reaktiomassa kuuluvat lisäksi laajempaan rajoituksen kohteena olevien aineiden ryhmään, joka luetellaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III olevassa viitenumerokohdassa 9, olisi vastaavat liitteessä II olevat viitenumerokohdat, mukaan luettuna viitenumerokohta 1507 sellaisena kuin se on muutettuna, pitänyt jättää pois viitenumerokohdasta 9. Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevaa viitenumerokohtaa 9 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(15)

Metyylifenyleenidiamiini, jonka INCI-nimi on Diaminotoluene, on lisätty asetuksella (EU) 2019/831 asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevaan kiellettyjen aineiden luetteloon viitenumerokohtana 1507. Kyseinen viitenumerokohta ei kuitenkaan viittaa tiettyyn aineeseen vaan aineryhmään, jonka sisältämistä aineista vain 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiini sekä näiden kahden aineen seos ja reaktiomassa on luokiteltu CMR-aineiksi asetuksessa (EY) N:o 1272/2008. Näistä CMR-aineista 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja näiden kahden aineen seos on jo lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevissa viitenumerokohdissa 364, 413 ja 1144, kun taas aineiden 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiini reaktiomassan käyttöä kosmeettisissa valmisteissa ei ole vielä kielletty. Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevaa viitenumerokohtaa 1507 olisi sen vuoksi muutettava siten, että se viittaa vain kyseiseen aineeseen. Koska CMR-aineet 4-metyyli-m-fenyleenidiamiini ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiini sekä näiden aineiden seos ja reaktiomassa kuuluvat lisäksi laajempaan rajoituksen kohteena olevien aineiden ryhmään, joka luetellaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III olevassa viitenumerokohdassa 9, olisi vastaavat liitteessä II olevat viitenumerokohdat, mukaan luettuna viitenumerokohta 1507 sellaisena kuin se on muutettuna, pitänyt jättää pois viitenumerokohdasta 9. Asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevaa viitenumerokohtaa 9 olisi sen vuoksi muutettava.

| (16) | Lisäksi 19 ainetta tai aineryhmää, jotka on luokiteltu CMR-aineiksi komission asetuksella (EU) 2016/1179 (7), jota alettiin soveltaa 1 päivänä maaliskuuta 2018, on virheellisesti jätetty sisällyttämättä asetukseen (EU) 2019/831 huolimatta siitä, että näiden aineiden tai aineryhmien käytöstä kosmeettisissa valmisteissa ei ole toimitettu hakemusta. Mitään näistä aineista tai aineryhmistä ei tällä hetkellä ole lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III tai V olevissa rajoitusten kohteena olevien tai sallittujen aineiden luetteloissa. Näistä aineista tai aineryhmistä 18:aa ei tällä hetkellä ole lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II, minkä vuoksi ne olisi sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevaan kosmeettisissa valmisteissa kiellettyjen aineiden luetteloon. Yksi näistä aineista, vedetön dinatriumoktaboraatti, kuuluu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevassa viitenumerokohdassa 1396 lueteltuun aineryhmään ja olisi sisällytettävä kyseiseen viitenumerokohtaan. Viitenumerokohtaa 1396 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(16)

Lisäksi 19 ainetta tai aineryhmää, jotka on luokiteltu CMR-aineiksi komission asetuksella (EU) 2016/1179 (7), jota alettiin soveltaa 1 päivänä maaliskuuta 2018, on virheellisesti jätetty sisällyttämättä asetukseen (EU) 2019/831 huolimatta siitä, että näiden aineiden tai aineryhmien käytöstä kosmeettisissa valmisteissa ei ole toimitettu hakemusta. Mitään näistä aineista tai aineryhmistä ei tällä hetkellä ole lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä III tai V olevissa rajoitusten kohteena olevien tai sallittujen aineiden luetteloissa. Näistä aineista tai aineryhmistä 18:aa ei tällä hetkellä ole lueteltu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II, minkä vuoksi ne olisi sisällytettävä kyseisessä liitteessä olevaan kosmeettisissa valmisteissa kiellettyjen aineiden luetteloon. Yksi näistä aineista, vedetön dinatriumoktaboraatti, kuuluu asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä II olevassa viitenumerokohdassa 1396 lueteltuun aineryhmään ja olisi sisällytettävä kyseiseen viitenumerokohtaan. Viitenumerokohtaa 1396 olisi sen vuoksi muutettava.

| (17) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1223/2009 olisi muutettava ja se olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(17)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1223/2009 olisi muutettava ja se olisi oikaistava.

| (18) | Asetukseen (EY) N:o 1223/2009 tehtävien muutosten perustana on se, että asianomaiset aineet on asetuksella (EU) 2018/1480 luokiteltu CMR-aineiksi, joten näitä muutoksia olisi sovellettava samasta päivästä kuin kyseisiä luokituksia. |
| --- | --- |

(18)

Asetukseen (EY) N:o 1223/2009 tehtävien muutosten perustana on se, että asianomaiset aineet on asetuksella (EU) 2018/1480 luokiteltu CMR-aineiksi, joten näitä muutoksia olisi sovellettava samasta päivästä kuin kyseisiä luokituksia.

| (19) | Jotta vältettäisiin soveltamisen keskeytyminen ja talouden toimijoille aiheutuva oikeudellinen epävarmuus, olisi asetuksella (EU) 2019/831 tehdyn, aineeseen Oxyquinoline sulphate liittyvän virheen oikaisua sovellettava taannehtivasti kyseisen asetuksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(19)

Jotta vältettäisiin soveltamisen keskeytyminen ja talouden toimijoille aiheutuva oikeudellinen epävarmuus, olisi asetuksella (EU) 2019/831 tehdyn, aineeseen Oxyquinoline sulphate liittyvän virheen oikaisua sovellettava taannehtivasti kyseisen asetuksen voimaantulopäivästä.

| (20) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(20)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteet II, III ja V tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Oikaistaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2020.

Liitteessä II olevan 1 kohdan a alakohtaa ja 2 kohdan b alakohtaa sovelletaan 11 päivästä kesäkuuta 2019.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 342, 22.12.2009, s. 59.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EU) 2017/776, annettu 4 päivänä toukokuuta 2017, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen (EUVL L 116, 5.5.2017, s. 1).

3

(4)  Komission asetus (EU) 2019/831, annettu 22 päivänä toukokuuta 2019, kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteiden II, III ja V muuttamisesta (EUVL L 137, 23.5.2019, s. 29).

4

(5)  Komission asetus (EU) 2018/1480, annettu 4 päivänä lokakuuta 2018, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen ja komission asetuksen (EU) 2017/776 oikaisemisesta (EUVL L 251, 5.10.2018, s. 1).

5

(6)  SCCS/1601/18, http://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_223.pdf

6

(7)  Komission asetus (EU) 2016/1179, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2016, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen (EUVL L 195, 20.7.2016, s. 11).

7

---

LIITE I

1)

Lisätään seuraavat viitenumerokohdat:

| Viitenumero | Aineiden tunnistus |
| --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | CAS-numero | EY-numero |
| a | b | c | d |
| ”1612 | Fosmetti (ISO); S-[(1,3-diokso-1,3-dihydro-2H-isoindol-2-yyli)metyyli] O,O-dimetyylifosforoditioaatti;

  O,O-dimetyyli-S-ftalimidometyylifosforoditioaatti | 732-11-6 | 211-987-4 |
| 1613 | Kaliumpermanganaatti | 7722-64-7 | 231-760-3 |
| 1614 | 2-Bentsyyli-2-dimetyyliamino-4′-morfoliinibutyrofenoni | 119313-12-1 | 404-360-3 |
| 1615 | Kvitsalofoppi-p-tefuryyli (ISO);
  (±) tetrahydrofurfuryyli-(R)-2-[4-(6-kloorikinoksalin-2-
  yylioksi)fenyylioksi]propionaatti | 200509-41-7 | 414-200-4 |
| 1616 | Propikonatsoli (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-dikloorifenyyli)-4-propyyli-1,3-dioksolan-2-yyli]metyyli}-1H-1,2,4-triatsoli | 60207-90-1 | 262-104-4 |
| 1617 | Pinoksadeeni (ISO); 8-(2,6-dietyyli-4-metyylifenyyli)-7-okso-1,2,4,5-tetrahydro-7H-pyratsolo[1,2-d][1,4,5]oksadiatsepin-9-yyli-2,2-dimetyylipropanoaatti | 243973-20-8 | 635-361-9 |
| 1618 | Tetrametriini (ISO);
  (1,3-diokso-1,3,4,5,6,7-heksahydro-2H-isoindol-2-yyli)metyyli-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-en-1-yyli)syklopropaanikarboksylaatti | 7696-12-0 | 231-711-6 |
| 1619 | (1,3,4,5,6,7-Heksahydro-1,3-diokso-2H-isoindol-2-yyli)metyyli(1R-trans)-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)syklopropaanikarboksylaatti | 1166-46-7 | 214-619-0 |
| 1620 | Spirodiklofeeni (ISO);
  3-(2,4-dikloorifenyyli)-2-okso1-oksaspiro[4,5]dek-3-en-4-yyli-2,2-dimetyylibutyraatti | 148477-71-8 | 604-636-5 |
| 1621 | Reaktiomassa: 1-[2-(2-aminobutoksi)etoksi]but-2-yyliamiini ja 1-({[2-(2-aminobutoksi)etoksi]metyyli}propoksi)but-2-yyliamiini | 897393-42-9 | 447-920-2 |
| 1622 | 1-Vinyyli-imidatsoli | 1072-63-5 | 214-012-0 |
| 1623 | Amisulbromi (ISO); 3-(3-bromi-6-fluori-2-metyyli-indol-1-yylisulfonyyli)-N,N-dimetyyli-1H-1,2,4-triatsoli-1-sulfonamidi | 348635-87-0 | 672-776-4” |

Viitenumero

Aineiden tunnistus

Kemiallinen nimi/INN

CAS-numero

EY-numero

a

b

c

d

”1612

Fosmetti (ISO); S-[(1,3-diokso-1,3-dihydro-2H-isoindol-2-yyli)metyyli] O,O-dimetyylifosforoditioaatti;

S

H

O

O

O,O-dimetyyli-S-ftalimidometyylifosforoditioaatti

O

O

S

732-11-6

211-987-4

1613

Kaliumpermanganaatti

7722-64-7

231-760-3

1614

2-Bentsyyli-2-dimetyyliamino-4′-morfoliinibutyrofenoni

119313-12-1

404-360-3

1615

Kvitsalofoppi-p-tefuryyli (ISO);

p

(±) tetrahydrofurfuryyli-(R)-2-[4-(6-kloorikinoksalin-2-

R

yylioksi)fenyylioksi]propionaatti

200509-41-7

414-200-4

1616

Propikonatsoli (ISO); (2RS,4RS;2RS,4SR)-1-{[2-(2,4-dikloorifenyyli)-4-propyyli-1,3-dioksolan-2-yyli]metyyli}-1H-1,2,4-triatsoli

H

60207-90-1

262-104-4

1617

Pinoksadeeni (ISO); 8-(2,6-dietyyli-4-metyylifenyyli)-7-okso-1,2,4,5-tetrahydro-7H-pyratsolo[1,2-d][1,4,5]oksadiatsepin-9-yyli-2,2-dimetyylipropanoaatti

H

243973-20-8

635-361-9

1618

Tetrametriini (ISO);

(1,3-diokso-1,3,4,5,6,7-heksahydro-2H-isoindol-2-yyli)metyyli-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-en-1-yyli)syklopropaanikarboksylaatti

H

7696-12-0

231-711-6

1619

(1,3,4,5,6,7-Heksahydro-1,3-diokso-2H-isoindol-2-yyli)metyyli(1R-trans)-2,2-dimetyyli-3-(2-metyyliprop-1-enyyli)syklopropaanikarboksylaatti

H

R

1166-46-7

214-619-0

1620

Spirodiklofeeni (ISO);

3-(2,4-dikloorifenyyli)-2-okso1-oksaspiro[4,5]dek-3-en-4-yyli-2,2-dimetyylibutyraatti

148477-71-8

604-636-5

1621

Reaktiomassa: 1-[2-(2-aminobutoksi)etoksi]but-2-yyliamiini ja 1-({[2-(2-aminobutoksi)etoksi]metyyli}propoksi)but-2-yyliamiini

897393-42-9

447-920-2

1622

1-Vinyyli-imidatsoli

1072-63-5

214-012-0

1623

Amisulbromi (ISO); 3-(3-bromi-6-fluori-2-metyyli-indol-1-yylisulfonyyli)-N,N-dimetyyli-1H-1,2,4-triatsoli-1-sulfonamidi

N

N

H

348635-87-0

672-776-4”

2)

Korvataan viitenumerokohta 98 seuraavasti:

| ”98 | Bentsoehappo, 2-hydroksi-  (1) | Salicylic acid | 69-72-7 | 200-712-3 | a) Poishuuhdeltavat hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetut valmisteet
  b) Muut valmisteet lukuun ottamatta vartalovoiteita, luomivärejä, ripsivärejä, silmänrajauskyniä, huulipunia ja roll-on-deodorantteja | a) 3,0 %
  b) 2,0 % | Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetuissa valmisteissa.
  Ei saa käyttää valmisteissa, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta.
  Ei saa käyttää suuhygieniavalmisteissa.
  Muihin tarkoituksiin kuin mikro-organismien kehittymisen estämiseksi valmisteessa. Käyttötarkoitus on ilmoitettava selkeästi valmisteen pakkauksessa. | Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille. (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”98

Bentsoehappo, 2-hydroksi-  (1)

1

Salicylic acid

69-72-7

200-712-3

a) Poishuuhdeltavat hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetut valmisteet

b) Muut valmisteet lukuun ottamatta vartalovoiteita, luomivärejä, ripsivärejä, silmänrajauskyniä, huulipunia ja roll-on-deodorantteja

a) 3,0 %

b) 2,0 %

Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetuissa valmisteissa.

Ei saa käyttää valmisteissa, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta.

Ei saa käyttää suuhygieniavalmisteissa.

Muihin tarkoituksiin kuin mikro-organismien kehittymisen estämiseksi valmisteessa. Käyttötarkoitus on ilmoitettava selkeästi valmisteen pakkauksessa.

Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille. (2)

2

3)

Korvataan viitenumerokohta 3 seuraavasti:

| Viitenumero | Aineiden tunnistaminen | Edellytykset | Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto |
| --- | --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi | CAS-numero | EY-numero | Valmistetyyppi, kehon osat | Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa | Muut | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ”3 | Salisyylihappo  (3) ja sen suolat | Salicylic acid
  Calcium salicylate, magnesium salicylate, MEA- salicylate, sodium salicylate, potassium salicylate, TEA- salicylate | 69-72-7
  824-35-1, 18917-89-0, 59866-70-5, 54-21-7, 578-36-9, 2174-16-5 | 200-712-3
  212-525-4, 242-669-3, 261-963-2, 200-198-0, 209-421-6, 218-531-3 | | 0,5 % (happoa)
  0,5 % (happoa) | Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetuissa valmisteissa.
  Ei saa käyttää suuhygieniavalmisteissa.
  Ei saa käyttää valmisteissa, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta.
  Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetuissa valmisteissa paitsi shampoissa. | Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille.  (4)

  Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille.  (5) |

Viitenumero

Aineiden tunnistaminen

Edellytykset

Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto

Kemiallinen nimi/INN

Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi

CAS-numero

EY-numero

Valmistetyyppi, kehon osat

Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa

Muut

a

b

c

d

e

f

g

h

i

”3

Salisyylihappo  (3) ja sen suolat

3

Salicylic acid

Calcium salicylate, magnesium salicylate, MEA- salicylate, sodium salicylate, potassium salicylate, TEA- salicylate

69-72-7

824-35-1, 18917-89-0, 59866-70-5, 54-21-7, 578-36-9, 2174-16-5

200-712-3

212-525-4, 242-669-3, 261-963-2, 200-198-0, 209-421-6, 218-531-3

0,5 % (happoa)

0,5 % (happoa)

Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetuissa valmisteissa.

Ei saa käyttää suuhygieniavalmisteissa.

Ei saa käyttää valmisteissa, jotka voivat aiheuttaa loppukäyttäjän keuhkojen altistumista hengitysteiden kautta.

Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille tarkoitetuissa valmisteissa paitsi shampoissa.

Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille.  (4)

4

Ei saa käyttää alle 3-vuotiaille lapsille.  (5)

5

---

(1)  Säilöntäaineena, ks. liite V, nro 3.

1

(2)  Ainoastaan valmisteet, joita saatetaan käyttää alle 3-vuotiaille lapsille.”

2

(3)  Muihin käyttötarkoituksiin kuin säilöntäaineena, ks. liite III, nro 98.

3

(4)  Ainoastaan valmisteet, joita saatetaan käyttää alle 3-vuotiaille lapsille.

4

(5)  Koskee vain tuotteita, joita voidaan käyttää alle 3-vuotiaille lapsille ja jotka ovat pitkään ihokosketuksessa.”

5

---

LIITE II

1)

| a) | Korvataan viitenumerokohta 395 seuraavasti:








  Viitenumero | Aineiden tunnistus |
| --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | CAS-numero | EY-numero |
| ”395 | Hydroksi-8-kinoliini ja sen sulfaatti bis(8-hydroksikinoliini)sulfaatti, lukuun ottamatta sulfaatin käyttökohteita, jotka vahvistetaan liitteen III viitenumerokohdassa 51 | 148-24-3
  134-31-6 | 205-711-1
  205-137-1” |

a)

Korvataan viitenumerokohta 395 seuraavasti:

Viitenumero

Aineiden tunnistus

Kemiallinen nimi/INN

CAS-numero

EY-numero

”395

Hydroksi-8-kinoliini ja sen sulfaatti bis(8-hydroksikinoliini)sulfaatti, lukuun ottamatta sulfaatin käyttökohteita, jotka vahvistetaan liitteen III viitenumerokohdassa 51

148-24-3

134-31-6

205-711-1

205-137-1”

| b) | Korvataan viitenumerokohta 1396 seuraavasti:








  Viitenumero | Aineiden tunnistus |
| --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | CAS-numero | EY-numero |
| a | b | c | d |
| ”1396 | Boraatit, tetraboraatit, oktaboraatit sekä boorihapon suolat ja esterit, mukaan lukien seuraavat:
  Dinatriumoktaboraatti, vedetön [1]
  Dinatriumoktaboraattitetrahydraatti [2]
  2-Aminoetanoli, monoesteri boorihapon kanssa [3]
  2-Hydroksipropyyliammoniumdivetyortoboraatti [4]
  Kaliumboraatti, boorihapon kaliumsuola [5]
  Trioktyylidodekyyliboraatti [6]
  Sinkkiboraatti [7]
  Natriumboraatti, dinatriumtetraboraatti, vedetön; boorihapon natriumsuola [8]
  Tetrabooridinatriumheptaoksidi, hydraatti [9]
  Ortoboorihapon natriumsuola [10]
  Dinatriumtetraboraattidekahydraatti; booraksidekahydraatti [11]
  Dinatriumtetraboraattipentahydraatti; booraksipentahydraatti [12] | 12008-41-2 [1]
  12280-03-4 [2]
  10377-81-8 [3]
  68003-13-4 [4]
  12712-38-8 [5]
  – [6]
  1332-07-6 [7]
  1330-43-4 [8]
  12267-73-1 [9]
  13840-56-7 [10]
  1303-96-4 [11]
  12179-04-3 [12] | 234-541-0 [1]
  234-541-0 [2]
  233-829-3 [3]
  268-109-8 [4]
  603-184-6 [5]
  – [6]
  215-566-6 [7]
  215-540-4 [8]
  235-541-3 [9]
  237-560-2 [10]
  215-540-4 [11]
  215-540-4 [12]” |

b)

Korvataan viitenumerokohta 1396 seuraavasti:

Viitenumero

Aineiden tunnistus

Kemiallinen nimi/INN

CAS-numero

EY-numero

a

b

c

d

”1396

Boraatit, tetraboraatit, oktaboraatit sekä boorihapon suolat ja esterit, mukaan lukien seuraavat:

Dinatriumoktaboraatti, vedetön [1]

Dinatriumoktaboraattitetrahydraatti [2]

2-Aminoetanoli, monoesteri boorihapon kanssa [3]

2-Hydroksipropyyliammoniumdivetyortoboraatti [4]

Kaliumboraatti, boorihapon kaliumsuola [5]

Trioktyylidodekyyliboraatti [6]

Sinkkiboraatti [7]

Natriumboraatti, dinatriumtetraboraatti, vedetön; boorihapon natriumsuola [8]

Tetrabooridinatriumheptaoksidi, hydraatti [9]

Ortoboorihapon natriumsuola [10]

Dinatriumtetraboraattidekahydraatti; booraksidekahydraatti [11]

Dinatriumtetraboraattipentahydraatti; booraksipentahydraatti [12]

12008-41-2 [1]

12280-03-4 [2]

10377-81-8 [3]

68003-13-4 [4]

12712-38-8 [5]

– [6]

1332-07-6 [7]

1330-43-4 [8]

12267-73-1 [9]

13840-56-7 [10]

1303-96-4 [11]

12179-04-3 [12]

234-541-0 [1]

234-541-0 [2]

233-829-3 [3]

268-109-8 [4]

603-184-6 [5]

– [6]

215-566-6 [7]

215-540-4 [8]

235-541-3 [9]

237-560-2 [10]

215-540-4 [11]

215-540-4 [12]”

| c) | Korvataan viitenumerokohta 1507 seuraavasti:








  Viitenumero | Aineiden tunnistus |
| --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | CAS-numero | EY-numero |
| ”1507 | Diaminotolueeni, metyyli-m-fenyleenidiamiini, tekninen tuote: [4-metyyli-m-fenyleenidiamiinin ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiinin] reaktiomassa | _ | _ |

c)

Korvataan viitenumerokohta 1507 seuraavasti:

Viitenumero

Aineiden tunnistus

Kemiallinen nimi/INN

CAS-numero

EY-numero

”1507

Diaminotolueeni, metyyli-m-fenyleenidiamiini, tekninen tuote: [4-metyyli-m-fenyleenidiamiinin ja 2-metyyli-m-fenyleenidiamiinin] reaktiomassa

_

_

| d) | Lisätään seuraavat viitenumerokohdat:








  Viitenumero | Aineiden tunnistus |
| --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | CAS-numero | EY-numero |
| a | b | c | d |
| ”1624 | Pirimikarbi (ISO); 2-(dimetyyliamino)-5,6-dimetyylipyrimidiini-4-yylidimetyylikarbamaatti | 23103-98-2 | 245-430-1 |
| 1625 | 1,2-Diklooripropaani; propyleenidikloridi | 78-87-5 | 201-152-2 |
| 1626 | Fenoli, dodekyyli-, haaraketjuiset [1]
  Fenoli, 2-dodekyyli-, haaraketjuiset [2]
  Fenoli, 3-dodekyyli-, haaraketjuiset [3]
  Fenoli, 4-dodekyyli-, haaraketjuiset [4]
  Fenoli, (tetrapropenyyli) johdannaiset [5] | 121158-58-5 [1]
  1801269-80-6 [2]
  1801269-77-1 [3]
  210555-94-5 [4]
  74499-35-7 [5] | 310-154-3 [1]
  - [2]
  - [3]
  640-104-9 [4]
  616-100-8 [5] |
| 1627 | Kumatetralyyli (ISO); 4-hydroksi-3-(1,2,3,4-tetrahydro-1-naftyyli)kumariini | 5836-29-3 | 227-424-0 |
| 1628 | Difenakumi (ISO); 3-(3-bifenyl-4-yyli-1,2,3,4-tetrahydro-1-naftyyli)-4-hydroksikumariini | 56073-07-5 | 259-978-4 |
| 1629 | Brodifakumi (ISO); 4-Hydroksi-3-(3-(4′-bromi-4-bifenylyyli)-1,2,3,4-tetrahydro-1-naftyyli)kumariini | 56073-10-0 | 259-980-5 |
| 1630 | Flokumafeeni (ISO); seuraavien reaktiomassa: cis-4-hydroksi-3-(1,2,3,4-tetrahydro-3-(4-(4-trifluorimetyylibentsyylioksi)fenyyli)-1-naftyyli)kumariini ja trans-4-hydroksi-3-(1,2,3,4-tetrahydro-3-(4-(4-trifluorimetyylibentsyylioksi)fenyyli)-1-naftyyli)kumariini | 90035-08-8 | 421-960-0 |
| 1631 | Asetokloori (ISO); 2-kloori-N-(etoksimetyyli)-N-(2-etyyli-6-metyylifenyyli)asetamidi | 34256-82-1 | 251-899-3 |
| 1632 | Koostumukseltaan edustavat e-lasimikrokuidut | - | - |
| 1633 | Koostumukseltaan edustavat lasimikrokuidut | - | - |
| 1634 | Bromadioloni (ISO); 3-[3-(4′-bromibifenyl-4-yyli)-3-hydroksi-1-fenyylipropyyli]-4-hydroksi-2H-kromen-2-oni | 28772-56-7 | 249-205-9 |
| 1635 | Difetialoni (ISO); 3-[3-(4′-bromibifenyl-4-yyli)-1,2,3,4-tetrahydronaftalen-1-yyli]-4-hydroksi-2H-1-bentsotiopyran-2-oni | 104653-34-1 | 600-594-7 |
| 1636 | Perfluorononaani-1-happo [1]
  sekä sen natrium- [2]
  ja ammoniumsuolat [3] | 375-95-1 [1]
  21049-39-8 [2]
  4149-60-4 [3] | 206-801-3 [1]
  - [2]
  - [3] |
| 1637 | Disykloheksyyliftalaatti | 84-61-7 | 201-545-9 |
| 1638 | 3,7-Dimetyyliokta-2,6-dieeninitriili | 5146-66-7 | 225-918-0 |
| 1639 | Bupirimaatti (ISO); 5-butyyli-2-etyyliamino-6-metyylipyrimidiini-4-yylidimetyylisulfamaatti | 41483-43-6 | 255-391-2 |
| 1640 | Triflumitsoli (ISO); (1E)-N-[4-kloori-2-(trifluorimetyyli)fenyyli]-1- (1H-imidatsol-1-yyli)-2-propoksietaani-imiini | 68694-11-1 | 604-708-8 |
| 1641 | tert-Butyylihydroperoksidi | 75-91-2 | 200-915-7” |

d)

Lisätään seuraavat viitenumerokohdat:

Viitenumero

Aineiden tunnistus

Kemiallinen nimi/INN

CAS-numero

EY-numero

a

b

c

d

”1624

Pirimikarbi (ISO); 2-(dimetyyliamino)-5,6-dimetyylipyrimidiini-4-yylidimetyylikarbamaatti

23103-98-2

245-430-1

1625

1,2-Diklooripropaani; propyleenidikloridi

78-87-5

201-152-2

1626

Fenoli, dodekyyli-, haaraketjuiset [1]

Fenoli, 2-dodekyyli-, haaraketjuiset [2]

Fenoli, 3-dodekyyli-, haaraketjuiset [3]

Fenoli, 4-dodekyyli-, haaraketjuiset [4]

Fenoli, (tetrapropenyyli) johdannaiset [5]

121158-58-5 [1]

1801269-80-6 [2]

1801269-77-1 [3]

210555-94-5 [4]

74499-35-7 [5]

310-154-3 [1]

- [2]

- [3]

640-104-9 [4]

616-100-8 [5]

1627

Kumatetralyyli (ISO); 4-hydroksi-3-(1,2,3,4-tetrahydro-1-naftyyli)kumariini

5836-29-3

227-424-0

1628

Difenakumi (ISO); 3-(3-bifenyl-4-yyli-1,2,3,4-tetrahydro-1-naftyyli)-4-hydroksikumariini

56073-07-5

259-978-4

1629

Brodifakumi (ISO); 4-Hydroksi-3-(3-(4′-bromi-4-bifenylyyli)-1,2,3,4-tetrahydro-1-naftyyli)kumariini

56073-10-0

259-980-5

1630

Flokumafeeni (ISO); seuraavien reaktiomassa: cis-4-hydroksi-3-(1,2,3,4-tetrahydro-3-(4-(4-trifluorimetyylibentsyylioksi)fenyyli)-1-naftyyli)kumariini ja trans-4-hydroksi-3-(1,2,3,4-tetrahydro-3-(4-(4-trifluorimetyylibentsyylioksi)fenyyli)-1-naftyyli)kumariini

90035-08-8

421-960-0

1631

Asetokloori (ISO); 2-kloori-N-(etoksimetyyli)-N-(2-etyyli-6-metyylifenyyli)asetamidi

34256-82-1

251-899-3

1632

Koostumukseltaan edustavat e-lasimikrokuidut

-

-

1633

Koostumukseltaan edustavat lasimikrokuidut

-

-

1634

Bromadioloni (ISO); 3-[3-(4′-bromibifenyl-4-yyli)-3-hydroksi-1-fenyylipropyyli]-4-hydroksi-2H-kromen-2-oni

28772-56-7

249-205-9

1635

Difetialoni (ISO); 3-[3-(4′-bromibifenyl-4-yyli)-1,2,3,4-tetrahydronaftalen-1-yyli]-4-hydroksi-2H-1-bentsotiopyran-2-oni

104653-34-1

600-594-7

1636

Perfluorononaani-1-happo [1]

sekä sen natrium- [2]

ja ammoniumsuolat [3]

375-95-1 [1]

21049-39-8 [2]

4149-60-4 [3]

206-801-3 [1]

- [2]

- [3]

1637

Disykloheksyyliftalaatti

84-61-7

201-545-9

1638

3,7-Dimetyyliokta-2,6-dieeninitriili

5146-66-7

225-918-0

1639

Bupirimaatti (ISO); 5-butyyli-2-etyyliamino-6-metyylipyrimidiini-4-yylidimetyylisulfamaatti

41483-43-6

255-391-2

1640

Triflumitsoli (ISO); (1E)-N-[4-kloori-2-(trifluorimetyyli)fenyyli]-1- (1H-imidatsol-1-yyli)-2-propoksietaani-imiini

68694-11-1

604-708-8

1641

tert-Butyylihydroperoksidi

75-91-2

200-915-7”

2)

| a) | Korvataan viitenumerokohta 9 seuraavasti:













  Viite
  numero | Aineiden tunnistus | Rajoitukset | Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/
  INN | Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi | CAS-numero | EY-numero | Valmistetyyppi, kehon osat | Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa | Muut | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ”9 | Metyylifenyleenidiamiinit, niiden N-substituoidut johdannaiset ja näiden suolat (1), lukuun ottamatta tämän liitteen viitenumeroissa 9a ja 9b tarkoitettua ainetta sekä liitteen II viitenumeroissa 364, 413, 1144, 1310, 1313 ja 1507 tarkoitettuja aineita | | | | Hiusväriaine hapettavissa hiusvärituotteissa | | a) Yleiskäyttö
  b) Ammattikäyttö
  a) ja b): Hapettavissa olosuhteissa tapahtuneen sekoittamisen jälkeen hiuksiin levitettäessä enimmäispitoisuus saa olla enintään 5 % vapaaksi emäkseksi laskettuna. | a) Painettava selosteeseen:
  Sekoitussuhde.
  ”

  Hiusvärit saattavat aiheuttaa vakavia allergisia reaktioita.
  Lue käyttöohjeet ja noudata niitä.
  Tätä tuotetta ei ole tarkoitettu alle 16-vuotiaille.
  Väliaikainen musta hennatatuointi saattaa lisätä allergiariskiä.
  Älä värjää hiuksiasi, jos
  – kasvoissasi on ihottumaa tai hiuspohjasi on herkkä, ärtynyt ja vahingoittunut, – bolet aiemmin saanut oireita hiusten värjäämisestä, –olet aiemmin saanut oireita väliaikaisesta mustasta hennatatuoinnista.
  Sisältää fenyleenidiamiineja (tolueenidiamiineja).
  Ei saa käyttää silmäripsien eikä kulmakarvojen värjäykseen.”
  b) Painettava selosteeseen:
  Sekoitussuhde.
  ”Vain ammattikäyttöön. Hiusvärit saattavat aiheuttaa vakavia allergisia reaktioita.
  Lue käyttöohjeet ja noudata niitä.
  Tätä tuotetta ei ole tarkoitettu alle 16-vuotiaille.
  Väliaikainen musta hennatatuointi saattaa lisätä allergiariskiä.






  — | Älä värjää hiuksiasi, jos – kasvoissasi on ihottumaa tai hiuspohjasi on herkkä, ärtynyt ja vahingoittunut, |

a)

Korvataan viitenumerokohta 9 seuraavasti:

Viite

numero

Aineiden tunnistus

Rajoitukset

Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto

Kemiallinen nimi/

INN

Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi

CAS-numero

EY-numero

Valmistetyyppi, kehon osat

Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa

Muut

a

b

c

d

e

f

g

h

i

”9

Metyylifenyleenidiamiinit, niiden N-substituoidut johdannaiset ja näiden suolat (1), lukuun ottamatta tämän liitteen viitenumeroissa 9a ja 9b tarkoitettua ainetta sekä liitteen II viitenumeroissa 364, 413, 1144, 1310, 1313 ja 1507 tarkoitettuja aineita

Hiusväriaine hapettavissa hiusvärituotteissa

a) Yleiskäyttö

b) Ammattikäyttö

a) ja b): Hapettavissa olosuhteissa tapahtuneen sekoittamisen jälkeen hiuksiin levitettäessä enimmäispitoisuus saa olla enintään 5 % vapaaksi emäkseksi laskettuna.

a) Painettava selosteeseen:

Sekoitussuhde.

”
  Image 1
  Hiusvärit saattavat aiheuttaa vakavia allergisia reaktioita.

Lue käyttöohjeet ja noudata niitä.

Tätä tuotetta ei ole tarkoitettu alle 16-vuotiaille.

Väliaikainen musta hennatatuointi saattaa lisätä allergiariskiä.

Älä värjää hiuksiasi, jos

– kasvoissasi on ihottumaa tai hiuspohjasi on herkkä, ärtynyt ja vahingoittunut, – bolet aiemmin saanut oireita hiusten värjäämisestä, –olet aiemmin saanut oireita väliaikaisesta mustasta hennatatuoinnista.

Sisältää fenyleenidiamiineja (tolueenidiamiineja).

Ei saa käyttää silmäripsien eikä kulmakarvojen värjäykseen.”

b) Painettava selosteeseen:

Sekoitussuhde.

”Vain ammattikäyttöön. Hiusvärit saattavat aiheuttaa vakavia allergisia reaktioita.

Lue käyttöohjeet ja noudata niitä.

Tätä tuotetta ei ole tarkoitettu alle 16-vuotiaille.

Väliaikainen musta hennatatuointi saattaa lisätä allergiariskiä.

—

Älä värjää hiuksiasi, jos – kasvoissasi on ihottumaa tai hiuspohjasi on herkkä, ärtynyt ja vahingoittunut,

| — | olet aiemmin saanut oireita hiusten värjäämisestä, |
| --- | --- |

—

olet aiemmin saanut oireita hiusten värjäämisestä,

| — | olet aiemmin saanut oireita väliaikaisesta mustasta hennatatuoinnista. |
| --- | --- |

—

olet aiemmin saanut oireita väliaikaisesta mustasta hennatatuoinnista.

Sisältää fenyleenidiamiineja (tolueenidiamiineja).

Käytettävä sopivia käsineitä.”

| b) | Lisätään viitenumerokohta seuraavasti:













  Viitenumero | Aineiden tunnistus | Rajoitukset | Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi | CAS-numero | EY-numero | Valmistetyyppi, kehon osat | Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa | Muut |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ”51 | bis(8-Hydroksikinolinium)sulfaatti | Oxyquinoline sulphate | 134-31-6 | 205-137-1 | Vetyperoksidin stabilointiaine poishuuhdeltavissa hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa
  Vetyperoksidin stabilisointiaine hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa, joita ei huuhdella pois | 0,3 % (emäksenä)
  0,03 % (emäksenä)” | | |

b)

Lisätään viitenumerokohta seuraavasti:

Viitenumero

Aineiden tunnistus

Rajoitukset

Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto

Kemiallinen nimi/INN

Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi

CAS-numero

EY-numero

Valmistetyyppi, kehon osat

Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa

Muut

a

b

c

d

e

f

g

h

i

”51

bis(8-Hydroksikinolinium)sulfaatti

Oxyquinoline sulphate

134-31-6

205-137-1

Vetyperoksidin stabilointiaine poishuuhdeltavissa hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa

Vetyperoksidin stabilisointiaine hiuksille ja kasvojen karvoille tarkoitetuissa valmisteissa, joita ei huuhdella pois

0,3 % (emäksenä)

0,03 % (emäksenä)”

---

PÄÄTÖKSET

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/27

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2019/1967,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2019,

alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Italian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

| (2) | Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut Vito SANTARSIEROn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut Vito SANTARSIEROn toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään seuraava henkilö alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

| — | Vito BARDI, Presidente della Regione Basilicata. |
| --- | --- |

—

Vito BARDI, Presidente della Regione Basilicata.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2019.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/28

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2019/1968,

annettu 2 päivänä elokuuta 2019,

toimenpiteestä SA.21445 – C42/2006, jonka Italian tasavalta on toteuttanut maksamalla korkoa Italian valtionkassassa oleville Poste Italianen käyttötileille

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5649)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   Menettely

Menettely

| (1) | Associazione Bancaria Italiana, jäljempänä ’ABI’ tai ’kantelija’, ilmoitti 30 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle eduista, joita se väitti myönnetyn Poste Italiane SpA:n, Italian postilaitos, jäljempänä ’Poste Italiane’ tai ’PI’, pankkitoiminnalle. Komissiolle ilmoitettiin, että Italian tasavallan, jäljempänä ’Italia’, ja PI:n välisen sopimuksen mukaan Italia maksaa PI:lle varoista, jotka on talletettu postin käyttötileille ja siirretty Italian valtionkassaan, jäljempänä ’valtionkassa’, noin 4 prosentin koron, kun PI:n postin käyttötileille maksama keskimääräinen korko on 1 prosentti. Antolainauskoron (eli PI:n postin käyttötilien haltijoille maksaman koron) ja ottolainauskoron (eli PI:n valtionkassalta valtionkassaan talletetuista varoista saaman koron) välinen ero olisi siis markkinakoron marginaalia suurempi, minkä vuoksi kyse on kantelijan näkemyksen mukaan valtiontuesta. |
| --- | --- |

(1)

Associazione Bancaria Italiana, jäljempänä ’ABI’ tai ’kantelija’, ilmoitti 30 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle eduista, joita se väitti myönnetyn Poste Italiane SpA:n, Italian postilaitos, jäljempänä ’Poste Italiane’ tai ’PI’, pankkitoiminnalle. Komissiolle ilmoitettiin, että Italian tasavallan, jäljempänä ’Italia’, ja PI:n välisen sopimuksen mukaan Italia maksaa PI:lle varoista, jotka on talletettu postin käyttötileille ja siirretty Italian valtionkassaan, jäljempänä ’valtionkassa’, noin 4 prosentin koron, kun PI:n postin käyttötileille maksama keskimääräinen korko on 1 prosentti. Antolainauskoron (eli PI:n postin käyttötilien haltijoille maksaman koron) ja ottolainauskoron (eli PI:n valtionkassalta valtionkassaan talletetuista varoista saaman koron) välinen ero olisi siis markkinakoron marginaalia suurempi, minkä vuoksi kyse on kantelijan näkemyksen mukaan valtiontuesta.

| (2) | Komissio esitti 7 päivänä helmikuuta 2006 päivätyssä kirjeessä useita kysymyksiä Italialle postin käyttötileistä maksetuista korvauksista. Italia vastasi näihin kysymyksiin 21 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Italian ja PI:n välinen kokous järjestettiin 30 päivänä maaliskuuta 2006. |
| --- | --- |

(2)

Komissio esitti 7 päivänä helmikuuta 2006 päivätyssä kirjeessä useita kysymyksiä Italialle postin käyttötileistä maksetuista korvauksista. Italia vastasi näihin kysymyksiin 21 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Italian ja PI:n välinen kokous järjestettiin 30 päivänä maaliskuuta 2006.

| (3) | Komissio ilmoitti Italialle 26 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu menettely kyseisestä toimenpiteestä. Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä (2). |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italialle 26 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu menettely kyseisestä toimenpiteestä. Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä (2).

2

| (4) | Komissio päätteli 16 päivänä heinäkuuta 2008 tekemässään päätöksessä (3), jäljempänä ’vuoden 2008 päätös’, että Italian myöntämä korvaus oli sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja määräsi sen perittäväksi takaisin välittömästi. |
| --- | --- |

(4)

Komissio päätteli 16 päivänä heinäkuuta 2008 tekemässään päätöksessä (3), jäljempänä ’vuoden 2008 päätös’, että Italian myöntämä korvaus oli sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja määräsi sen perittäväksi takaisin välittömästi.

3

| (5) | PI nosti 4 päivänä joulukuuta 2008 Euroopan unionin tuomioistuimen yleisessä tuomioistuimessa kanteen vuoden 2008 päätöksen kumoamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

PI nosti 4 päivänä joulukuuta 2008 Euroopan unionin tuomioistuimen yleisessä tuomioistuimessa kanteen vuoden 2008 päätöksen kumoamiseksi.

| (6) | Unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2008 päätöksen 13 päivänä syyskuuta 2013 asiassa T-525/08 (4) antamallaan tuomiolla, jäljempänä ’vuoden 2013 tuomio’. |
| --- | --- |

(6)

Unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2008 päätöksen 13 päivänä syyskuuta 2013 asiassa T-525/08 (4) antamallaan tuomiolla, jäljempänä ’vuoden 2013 tuomio’.

4

| (7) | Komission verkkosivustolla julkaistiin 30 päivänä lokakuuta 2014 tarjouspyyntö (5) raportista, jossa analysoidaan ja vertaillaan PI:n postin käyttötileille talletettujen varojen mahdollisten sijoitusten tuottoja vuosina 2005–2007. |
| --- | --- |

(7)

Komission verkkosivustolla julkaistiin 30 päivänä lokakuuta 2014 tarjouspyyntö (5) raportista, jossa analysoidaan ja vertaillaan PI:n postin käyttötileille talletettujen varojen mahdollisten sijoitusten tuottoja vuosina 2005–2007.

5

| (8) | Sopimus tehtiin 19 päivänä joulukuuta 2014 Perugian yliopiston kanssa. Raportti valmistui joulukuussa 2015. |
| --- | --- |

(8)

Sopimus tehtiin 19 päivänä joulukuuta 2014 Perugian yliopiston kanssa. Raportti valmistui joulukuussa 2015.

2.   Yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteestä ja tuensaajasta

Yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteestä ja tuensaajasta

2.1   Poste Italiane

Poste Italiane

| (9) | PI tarjoaa postin yleispalveluja Italiassa ja täyttää yleistä taloudellista etua koskevan palvelutehtävän eli velvollisuuden tarjota yleisiä postipalveluja (6) toisen postidirektiivin (7) ja yleisiä postipalveluja koskevan lainsäädännön mukaisesti. Rahoituspalvelut eivät tällä hetkellä sisälly PI:lle annettuun yleistä taloudellista etua koskevaan palvelutehtävään. |
| --- | --- |

(9)

PI tarjoaa postin yleispalveluja Italiassa ja täyttää yleistä taloudellista etua koskevan palvelutehtävän eli velvollisuuden tarjota yleisiä postipalveluja (6) toisen postidirektiivin (7) ja yleisiä postipalveluja koskevan lainsäädännön mukaisesti. Rahoituspalvelut eivät tällä hetkellä sisälly PI:lle annettuun yleistä taloudellista etua koskevaan palvelutehtävään.

6

7

| (10) | Keskeisten postipalvelujen tarjoamisen lisäksi PI tarjoaa yhdennettyjä tuotteita sekä viestintä-, logistiikka- ja rahoituspalveluja kaikkialla Italiassa. |
| --- | --- |

(10)

Keskeisten postipalvelujen tarjoamisen lisäksi PI tarjoaa yhdennettyjä tuotteita sekä viestintä-, logistiikka- ja rahoituspalveluja kaikkialla Italiassa.

| (11) | PI:n pankkitoiminnoista vastaa PI:n täysin omistama liiketoimintaosasto Bancoposta. |
| --- | --- |

(11)

PI:n pankkitoiminnoista vastaa PI:n täysin omistama liiketoimintaosasto Bancoposta.

| (12) | Vuosina 2005–2007 PI:n suurin osakkeenomistaja oli Italia, joka omisti 65 prosenttia PI:n osakepääomasta, ja Cassa Depositi e Prestiti, jäljempänä ’CDP’, oli vähemmistöosakas 35 prosentin omistusosuudella. CDP oli julkishallinnon elin, kunnes se muutettiin osakeyhtiöksi vuoden 2003 lopulla. CDP säilyi vuoden 2003 jälkeen Italian määräysvallassa siitä huolimatta, että 30 prosenttia sen osakepääomasta siirrettiin 65 pankkisäätiölle (8). Näin ollen PI oli Italian määräysvallassa toimenpiteen toteuttamisajankohtana. |
| --- | --- |

(12)

Vuosina 2005–2007 PI:n suurin osakkeenomistaja oli Italia, joka omisti 65 prosenttia PI:n osakepääomasta, ja Cassa Depositi e Prestiti, jäljempänä ’CDP’, oli vähemmistöosakas 35 prosentin omistusosuudella. CDP oli julkishallinnon elin, kunnes se muutettiin osakeyhtiöksi vuoden 2003 lopulla. CDP säilyi vuoden 2003 jälkeen Italian määräysvallassa siitä huolimatta, että 30 prosenttia sen osakepääomasta siirrettiin 65 pankkisäätiölle (8). Näin ollen PI oli Italian määräysvallassa toimenpiteen toteuttamisajankohtana.

8

2.2   Toimenpide

Toimenpide

| (13) | Arvioinnin kohteena oleva toimenpide koskee Poste Italianen käyttötileille talletetuista ja valtionkassaan siirretyistä varoista maksettua korvausta vuosina 2005–2007. |
| --- | --- |

(13)

Arvioinnin kohteena oleva toimenpide koskee Poste Italianen käyttötileille talletetuista ja valtionkassaan siirretyistä varoista maksettua korvausta vuosina 2005–2007.

| (14) | Velvollisuudesta tallettaa varat valtionkassaan, jäljempänä ’talletusvelvollisuus’ (9), säädettiin 23 päivänä joulukuuta 2005 annetulla lailla nro 266 (10), jäljempänä ’vuoden 2005 laki’, kun taas korvaus myönnettiin Italian ja PI:n välillä 23 päivänä helmikuuta 2006 tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, perusteella. |
| --- | --- |

(14)

Velvollisuudesta tallettaa varat valtionkassaan, jäljempänä ’talletusvelvollisuus’ (9), säädettiin 23 päivänä joulukuuta 2005 annetulla lailla nro 266 (10), jäljempänä ’vuoden 2005 laki’, kun taas korvaus myönnettiin Italian ja PI:n välillä 23 päivänä helmikuuta 2006 tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, perusteella.

9

10

| (15) | Seuraavassa kaaviossa esitetään PI:n ja valtionkassan välinen suhde 5 päivänä joulukuuta 2003 annetun asetuksen (11) jälkeen: |
| --- | --- |

(15)

Seuraavassa kaaviossa esitetään PI:n ja valtionkassan välinen suhde 5 päivänä joulukuuta 2003 annetun asetuksen (11) jälkeen:

11

Image 2

| (16) | Vuoden 2005 laissa säädettiin, että Italia ja PI määrittävät PI:lle valtionkassaan talletetuista varoista maksettavat korot markkinaparametrien mukaan. |
| --- | --- |

(16)

Vuoden 2005 laissa säädettiin, että Italia ja PI määrittävät PI:lle valtionkassaan talletetuista varoista maksettavat korot markkinaparametrien mukaan.

| (17) | Vuoden 2005 lain perusteella sopimuksessa määrättiin käytännön laskumenetelmistä korkojen määrittämiseksi kolmen vuoden ajaksi; se tuli voimaan 4 päivänä huhtikuuta 2006 (12), ja sen taannehtiva vaikutus ulottui 1 päivään tammikuuta 2005. Vuosikorko laskettiin ensisijaisesti Italian valtion 30 vuoden (80 prosentin painoarvo) ja 10 vuoden joukkovelkakirjojen (13) (10 prosentin painoarvo) ja 12 kuukauden joukkovelkakirjojen (14) (10 prosentin painoarvo) keskimääräisten vuosituottojen painotetun keskiarvon perusteella. Sopimuksessa viitearvoina käytetyt valtion monivuotisten ja lyhytaikaisten joukkovelkakirjojen keskimääräiset vuosituotot saatiin laskemalla MTS SpA:n (yhtiö, joka hallinnoi Italian valtion joukkovelkakirjojen ja muiden kiinteätuottoisten arvopaperien sähköistä kaupankäyntialustaa) kunkin kuukauden 1 päivän ja 15 päivän välillä tekemien 24 hintanoteerauksen yksinkertainen keskiarvo. Näin ollen korkoparametrien tarkistamista 15 päivän välein koskevalla määräyksellä taattiin indeksoinnin vaihtuva luonne. Lisäksi mikäli korkokäyrä muuttui merkittävästi (esimerkiksi siten, että se vaikutti lyhyiden ja pitkien korkojen välisiin suhteisiin), PI voi tarkistaa laskentamallia. Kummallakin sopimuspuolella oli mahdollisuus irtisanoa sopimus ilmoittamalla tästä toiselle sopimuspuolelle vähintään kuusi kuukautta ennen kunkin vuoden loppua. |
| --- | --- |

(17)

Vuoden 2005 lain perusteella sopimuksessa määrättiin käytännön laskumenetelmistä korkojen määrittämiseksi kolmen vuoden ajaksi; se tuli voimaan 4 päivänä huhtikuuta 2006 (12), ja sen taannehtiva vaikutus ulottui 1 päivään tammikuuta 2005. Vuosikorko laskettiin ensisijaisesti Italian valtion 30 vuoden (80 prosentin painoarvo) ja 10 vuoden joukkovelkakirjojen (13) (10 prosentin painoarvo) ja 12 kuukauden joukkovelkakirjojen (14) (10 prosentin painoarvo) keskimääräisten vuosituottojen painotetun keskiarvon perusteella. Sopimuksessa viitearvoina käytetyt valtion monivuotisten ja lyhytaikaisten joukkovelkakirjojen keskimääräiset vuosituotot saatiin laskemalla MTS SpA:n (yhtiö, joka hallinnoi Italian valtion joukkovelkakirjojen ja muiden kiinteätuottoisten arvopaperien sähköistä kaupankäyntialustaa) kunkin kuukauden 1 päivän ja 15 päivän välillä tekemien 24 hintanoteerauksen yksinkertainen keskiarvo. Näin ollen korkoparametrien tarkistamista 15 päivän välein koskevalla määräyksellä taattiin indeksoinnin vaihtuva luonne. Lisäksi mikäli korkokäyrä muuttui merkittävästi (esimerkiksi siten, että se vaikutti lyhyiden ja pitkien korkojen välisiin suhteisiin), PI voi tarkistaa laskentamallia. Kummallakin sopimuspuolella oli mahdollisuus irtisanoa sopimus ilmoittamalla tästä toiselle sopimuspuolelle vähintään kuusi kuukautta ennen kunkin vuoden loppua.

12

13

14

| (18) | Korko oli 3,9 prosenttia vuonna 2005, 4,25 prosenttia vuonna 2006 ja 4,7 prosenttia vuonna 2007. |
| --- | --- |

(18)

Korko oli 3,9 prosenttia vuonna 2005, 4,25 prosenttia vuonna 2006 ja 4,7 prosenttia vuonna 2007.

| (19) | Italia muutti vuoden 2005 lakia 27 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 296, jäljempänä ’vuoden 2006 laki’ (15). Vuoden 2006 laissa määriteltiin uusi sijoituskehys: vaatimus siitä, että PI:n oli siirrettävä yksityisasiakkaiden (eli muiden kuin julkishallintoon kuuluvien asiakkaiden) käyttötileille talletetut varat, poistettiin, ja PI:n oli sijoitettava nämä varat euroalueen joukkovelkakirjoihin (16). Uusi sijoituskehys otettiin vuoden 2006 lain mukaisesti käyttöön vaiheittain vuoden 2007 aikana ja se saatiin valmiiksi kyseisen vuoden loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(19)

Italia muutti vuoden 2005 lakia 27 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 296, jäljempänä ’vuoden 2006 laki’ (15). Vuoden 2006 laissa määriteltiin uusi sijoituskehys: vaatimus siitä, että PI:n oli siirrettävä yksityisasiakkaiden (eli muiden kuin julkishallintoon kuuluvien asiakkaiden) käyttötileille talletetut varat, poistettiin, ja PI:n oli sijoitettava nämä varat euroalueen joukkovelkakirjoihin (16). Uusi sijoituskehys otettiin vuoden 2006 lain mukaisesti käyttöön vaiheittain vuoden 2007 aikana ja se saatiin valmiiksi kyseisen vuoden loppuun mennessä.

15

16

2.3   Vuoden 2008 päätös

Vuoden 2008 päätös

| (20) | Vuoden 2008 päätöksessä komissio päätteli, että arvioinnin kohteena oleva toimenpide (eli valtionkassan PI:lle sopimuksen nojalla myöntämä korvaus) oli sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja määräsi sen perittäväksi takaisin välittömästi ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 2008 päätöksessä komissio päätteli, että arvioinnin kohteena oleva toimenpide (eli valtionkassan PI:lle sopimuksen nojalla myöntämä korvaus) oli sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja määräsi sen perittäväksi takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.3.1   Huolellinen yksityinen lainan ottaja

Huolellinen yksityinen lainan ottaja

| (21) | Selvittääkseen vuoden 2008 päätöksessä, aiheuttiko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun, komissio vertasi valtionkassan PI:lle sopimuksen nojalla maksamaa korkoa, jäljempänä ’sopimuksen mukainen korko’, korkoon, jonka huolellinen yksityinen lainan ottaja olisi maksanut markkinoilla samanlaisessa tilanteessa, jäljempänä ’huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävä korko’. |
| --- | --- |

(21)

Selvittääkseen vuoden 2008 päätöksessä, aiheuttiko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun, komissio vertasi valtionkassan PI:lle sopimuksen nojalla maksamaa korkoa, jäljempänä ’sopimuksen mukainen korko’, korkoon, jonka huolellinen yksityinen lainan ottaja olisi maksanut markkinoilla samanlaisessa tilanteessa, jäljempänä ’huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävä korko’.

| (22) | Kuten vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 119 kappaleessa selitetään, huolellinen lainan ottaja olisi antolainauskorkoa määrittäessään ottanut ensisijaisesti huomioon seuraavat seikat:






  a) | talletettujen varojen bruttomäärä; |
| --- | --- | --- |

(22)

Kuten vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 119 kappaleessa selitetään, huolellinen lainan ottaja olisi antolainauskorkoa määrittäessään ottanut ensisijaisesti huomioon seuraavat seikat:

a)

talletettujen varojen bruttomäärä;

| b) | talletettujen varojen vakaus; |
| --- | --- |

b)

talletettujen varojen vakaus;

| c) | talletettujen varojen keskimääräinen erääntymisaika ja vaihtelevuus; ja |
| --- | --- |

c)

talletettujen varojen keskimääräinen erääntymisaika ja vaihtelevuus; ja

| d) | rahoitusriski. |
| --- | --- |

d)

rahoitusriski.

| (23) | Komissio katsoi vuoden 2008 päätöksessä talletettujen varojen bruttomäärän olleen yhteensä 35 miljardia euroa, mikä on huomattava summa yhdeltä lainan antajalta. Komissio huomautti kuitenkin, että PI:n valtionkassaan tekemä talletus oli ainoastaan 2,8 prosenttia valtion joukkovelkakirjojen kokonaissummasta vuoden 2005 lopussa. Lisäksi Italian joukkovelkakirjojen kysyntä ylitti liikkeeseen lasketun määrän tänä ajanjaksona. Näin ollen ei ollut viitteitä siitä, että markkinoilla olisi ollut puutetta varoista ja että PI:n talletukset olisivat olleet tärkeitä tällaisen puutteen korjaamiseksi (vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 124 kappale). |
| --- | --- |

(23)

Komissio katsoi vuoden 2008 päätöksessä talletettujen varojen bruttomäärän olleen yhteensä 35 miljardia euroa, mikä on huomattava summa yhdeltä lainan antajalta. Komissio huomautti kuitenkin, että PI:n valtionkassaan tekemä talletus oli ainoastaan 2,8 prosenttia valtion joukkovelkakirjojen kokonaissummasta vuoden 2005 lopussa. Lisäksi Italian joukkovelkakirjojen kysyntä ylitti liikkeeseen lasketun määrän tänä ajanjaksona. Näin ollen ei ollut viitteitä siitä, että markkinoilla olisi ollut puutetta varoista ja että PI:n talletukset olisivat olleet tärkeitä tällaisen puutteen korjaamiseksi (vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 124 kappale).

| (24) | Talletuskannan vakaudesta komissio katsoi, että 10:tä prosenttia postitalletuksista voitiin pitää volatiileina ja 90:tä prosenttia vakaina (vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 133 kappale). |
| --- | --- |

(24)

Talletuskannan vakaudesta komissio katsoi, että 10:tä prosenttia postitalletuksista voitiin pitää volatiileina ja 90:tä prosenttia vakaina (vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 133 kappale).

| (25) | Talletusten keskimääräisen keston/erääntymisajan osalta komissio erotti toisistaan varojen aktiivisen hallinnoinnin, joka olisi ollut mahdollista ilman sopimusta, niiden talletusvelvollisuudesta johtuvasta passiivisesta hallinnoinnista. Huolellisen yksityisen lainan ottajan olisi pitänyt odottaa, että talletusvelvollisuutta muutettaisiin viimeistään viiden vuoden kuluttua, ja se olisi ottanut tämän huomioon antolainauskorkoa määrittäessään. Komissio totesi, että varojen aktiivisessa hallinnoinnissa postitalletusten keskimääräinen erääntymisaika on enintään viisi vuotta. Näin ollen huolellinen yksityinen lainan ottaja olisi perustanut talletusten vakaan osuuden markkinakorvauksen viiden vuoden joukkovelkakirjan tuottoon (sopimuksessa edellytetyn 10 tai 30 vuoden velkakirjan tuoton sijasta). Talletusten volatiilin osan osalta huolellinen yksityinen lainan ottaja olisi perustanut korvauksen kolmen kuukauden velkasitoumuksiin (sopimuksessa edellytettyjen 12 kuukauden velkasitoumusten sijasta). |
| --- | --- |

(25)

Talletusten keskimääräisen keston/erääntymisajan osalta komissio erotti toisistaan varojen aktiivisen hallinnoinnin, joka olisi ollut mahdollista ilman sopimusta, niiden talletusvelvollisuudesta johtuvasta passiivisesta hallinnoinnista. Huolellisen yksityisen lainan ottajan olisi pitänyt odottaa, että talletusvelvollisuutta muutettaisiin viimeistään viiden vuoden kuluttua, ja se olisi ottanut tämän huomioon antolainauskorkoa määrittäessään. Komissio totesi, että varojen aktiivisessa hallinnoinnissa postitalletusten keskimääräinen erääntymisaika on enintään viisi vuotta. Näin ollen huolellinen yksityinen lainan ottaja olisi perustanut talletusten vakaan osuuden markkinakorvauksen viiden vuoden joukkovelkakirjan tuottoon (sopimuksessa edellytetyn 10 tai 30 vuoden velkakirjan tuoton sijasta). Talletusten volatiilin osan osalta huolellinen yksityinen lainan ottaja olisi perustanut korvauksen kolmen kuukauden velkasitoumuksiin (sopimuksessa edellytettyjen 12 kuukauden velkasitoumusten sijasta).

| (26) | Talletettuihin postin käyttötilien varoihin liittyvistä rahoitusriskeistä komissio huomautti, että lainan ottaja (eli valtionkassa), eikä PI, kantoi kokonaan likviditeettiriskin. Siinä tapauksessa, että tallettajat nostavat pois kaikki postin käyttötileillä olevat varansa, valtionkassan on sopimuksen mukaan toimitettava PI:lle sen tätä varten tarvitsemat varat. |
| --- | --- |

(26)

Talletettuihin postin käyttötilien varoihin liittyvistä rahoitusriskeistä komissio huomautti, että lainan ottaja (eli valtionkassa), eikä PI, kantoi kokonaan likviditeettiriskin. Siinä tapauksessa, että tallettajat nostavat pois kaikki postin käyttötileillä olevat varansa, valtionkassan on sopimuksen mukaan toimitettava PI:lle sen tätä varten tarvitsemat varat.

| (27) | Komissio katsoi (vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 178 kappale), että sopimuksen mukainen korko ylitti huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävän koron 1,09 prosentilla vuonna 2005, 0,65 prosentilla vuonna 2006 ja 0,47 prosentilla vuonna 2007. Tästä syystä komissio katsoi, että toimenpide oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(27)

Komissio katsoi (vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 178 kappale), että sopimuksen mukainen korko ylitti huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävän koron 1,09 prosentilla vuonna 2005, 0,65 prosentilla vuonna 2006 ja 0,47 prosentilla vuonna 2007. Tästä syystä komissio katsoi, että toimenpide oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.3.2   Analyysi PI:n sijoitustoiminnasta siinä tapauksessa, ettei talletusvelvollisuutta olisi

Analyysi PI:n sijoitustoiminnasta siinä tapauksessa, ettei talletusvelvollisuutta olisi

| (28) | Komissio tarkasteli arvioinnissaan lisäksi vaihtoehtoisia sijoitusmahdollisuuksia, joita PI:llä olisi Italian mukaan ollut käytettävissään, mikäli talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, ja varsinkin PI:n vakuutusyhtiönsä Poste Vita SpA:n avulla keräämillä varoilla tekemiä sijoituksia sekä vaihtoehtoisia varojen aktiivisen hallinnoinnin strategioita. Tässä yhteydessä komissio tutki, olisiko PI saanut näistä vaihtoehtoisista investoinneista sopimuksen mukaista korkoa vastaavan tai sitä suuremman tuoton. |
| --- | --- |

(28)

Komissio tarkasteli arvioinnissaan lisäksi vaihtoehtoisia sijoitusmahdollisuuksia, joita PI:llä olisi Italian mukaan ollut käytettävissään, mikäli talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, ja varsinkin PI:n vakuutusyhtiönsä Poste Vita SpA:n avulla keräämillä varoilla tekemiä sijoituksia sekä vaihtoehtoisia varojen aktiivisen hallinnoinnin strategioita. Tässä yhteydessä komissio tutki, olisiko PI saanut näistä vaihtoehtoisista investoinneista sopimuksen mukaista korkoa vastaavan tai sitä suuremman tuoton.

| (29) | Komissio päätteli, ettei PI olisi saanut näistä vaihtoehtoisista investoinneista riski-/tuottonäkymät huomioon ottaen sopimuksen mukaista korkoa vastaavaa tai suurempaa tuottoa. |
| --- | --- |

(29)

Komissio päätteli, ettei PI olisi saanut näistä vaihtoehtoisista investoinneista riski-/tuottonäkymät huomioon ottaen sopimuksen mukaista korkoa vastaavaa tai suurempaa tuottoa.

2.4   Vuoden 2008 päätöksen kumoaminen: vuoden 2013 tuomio

Vuoden 2008 päätöksen kumoaminen: vuoden 2013 tuomio

| (30) | Vuoden 2013 tuomiolla unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2008 päätöksen. |
| --- | --- |

(30)

Vuoden 2013 tuomiolla unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2008 päätöksen.

| (31) | Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että sopimuksen mukaisen koron ja huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävän koron välinen positiivinen ero ei riittänyt osoittamaan, että PI:lle oli aiheutunut etua. |
| --- | --- |

(31)

Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että sopimuksen mukaisen koron ja huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävän koron välinen positiivinen ero ei riittänyt osoittamaan, että PI:lle oli aiheutunut etua.

| (32) | Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että komissio oli arvioinut huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävän koron tämän päätöksen johdanto-osan 22 kappaleessa kuvailtujen neljän muuttujan perusteella. Nämä seikat huomioon ottaen unionin yleinen tuomioistuin päätteli, että huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnetty korko ei ollut markkinakorko (17). |
| --- | --- |

(32)

Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että komissio oli arvioinut huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävän koron tämän päätöksen johdanto-osan 22 kappaleessa kuvailtujen neljän muuttujan perusteella. Nämä seikat huomioon ottaen unionin yleinen tuomioistuin päätteli, että huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnetty korko ei ollut markkinakorko (17).

17

| (33) | Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että vaikka huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnetty korko ei ollut markkinakoron tasolla, PI saisi etua vain, jos sopimuksen mukainen korko olisi suurempi kuin se tuotto, jonka PI olisi kohtuudella voinut saada, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut. |
| --- | --- |

(33)

Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että vaikka huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnetty korko ei ollut markkinakoron tasolla, PI saisi etua vain, jos sopimuksen mukainen korko olisi suurempi kuin se tuotto, jonka PI olisi kohtuudella voinut saada, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut.

| (34) | Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komissio ei voinut päätellä toimenpiteen aiheuttaneen PI:lle edun osoittamatta aktiivisesti, että PI ei olisi ilman talletusvelvollisuutta voinut saada sopimuksen mukaista korkoa suurempaa tuottoa sijoittamalla käyttötileille talletetut varat. |
| --- | --- |

(34)

Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komissio ei voinut päätellä toimenpiteen aiheuttaneen PI:lle edun osoittamatta aktiivisesti, että PI ei olisi ilman talletusvelvollisuutta voinut saada sopimuksen mukaista korkoa suurempaa tuottoa sijoittamalla käyttötileille talletetut varat.

| (35) | Unionin yleinen tuomioistuin päätteli, että komissio oli tehnyt vuoden 2008 päätöksessä ilmeisen virheen päättelemällä sopimuksen mukaisen koron ja huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnetyn koron positiivisen eron perusteella, että toimenpide hyödytti PI:tä. |
| --- | --- |

(35)

Unionin yleinen tuomioistuin päätteli, että komissio oli tehnyt vuoden 2008 päätöksessä ilmeisen virheen päättelemällä sopimuksen mukaisen koron ja huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnetyn koron positiivisen eron perusteella, että toimenpide hyödytti PI:tä.

| (36) | Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission esittämiä perusteita Italian esittämien seikkojen merkityksellisyyden kiistämiseksi, ei ollut perusteltu riittävästi. |
| --- | --- |

(36)

Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission esittämiä perusteita Italian esittämien seikkojen merkityksellisyyden kiistämiseksi, ei ollut perusteltu riittävästi.

| (37) | Unionin yleinen tuomioistuin totesi myös, että komissio oli lisäksi arvioinut ylimääräisenä tekijänä PI:n vakuutustoiminnalla kerätyillä veroilla tehdyistä sijoituksista saatuja tuottoja sekä varojen aktiivisen hallinnoinnin strategian puitteissa syntyneitä tuottoja ja todennut, että tällaiset vaihtoehtoiset sijoitusstrategiat eivät olisi riski-/tuottonäkymät huomioon ottaen tuottaneet kyseisellä ajanjaksolla sopimuksen mukaista korkoa vastaavaa tai sitä suurempaa tuottoa. |
| --- | --- |

(37)

Unionin yleinen tuomioistuin totesi myös, että komissio oli lisäksi arvioinut ylimääräisenä tekijänä PI:n vakuutustoiminnalla kerätyillä veroilla tehdyistä sijoituksista saatuja tuottoja sekä varojen aktiivisen hallinnoinnin strategian puitteissa syntyneitä tuottoja ja todennut, että tällaiset vaihtoehtoiset sijoitusstrategiat eivät olisi riski-/tuottonäkymät huomioon ottaen tuottaneet kyseisellä ajanjaksolla sopimuksen mukaista korkoa vastaavaa tai sitä suurempaa tuottoa.

| (38) | Unionin yleinen tuomioistuin arvioi, oliko Italian ehdottamien vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden arviointiin perustuva komission päätelmä, jonka mukaan toimenpide oli valtiontukea, oikea. |
| --- | --- |

(38)

Unionin yleinen tuomioistuin arvioi, oliko Italian ehdottamien vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden arviointiin perustuva komission päätelmä, jonka mukaan toimenpide oli valtiontukea, oikea.

| (39) | Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että postin käyttötileihin ja vakuutustuotteisiin liittyvillä hallinnointimaksuilla ei ollut merkitystä vertailtaessa sopimuksen mukaisen koron ja vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden tuottamia tuottoja. Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komissio oli tehnyt virheen vähentäessään nämä maksut ja että sopimuksen mukaisen koron ja näistä vakuutustuotteisiin liittyvistä hallinnointimaksuista ”puhdistettujen” tuottojen vertailulla ei ollut merkitystä arvioitaessa, oliko toimenpide valtiontukea. |
| --- | --- |

(39)

Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että postin käyttötileihin ja vakuutustuotteisiin liittyvillä hallinnointimaksuilla ei ollut merkitystä vertailtaessa sopimuksen mukaisen koron ja vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden tuottamia tuottoja. Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komissio oli tehnyt virheen vähentäessään nämä maksut ja että sopimuksen mukaisen koron ja näistä vakuutustuotteisiin liittyvistä hallinnointimaksuista ”puhdistettujen” tuottojen vertailulla ei ollut merkitystä arvioitaessa, oliko toimenpide valtiontukea.

| (40) | Varojen aktiivisen hallinnoinnin strategiasta unionin yleinen tuomioistuin totesi, ettei komissio voinut vertailla mielekkäästi sopimuksen mukaista korkoa ja varojen aktiivisen hallinnoinnin strategian tuottoa keskittymällä vain kolmen vuoden ajanjaksoon, joka ei ollut edustava varojen aktiivisen hallinnoinnin strategialla saatujen tuottojen kannalta. |
| --- | --- |

(40)

Varojen aktiivisen hallinnoinnin strategiasta unionin yleinen tuomioistuin totesi, ettei komissio voinut vertailla mielekkäästi sopimuksen mukaista korkoa ja varojen aktiivisen hallinnoinnin strategian tuottoa keskittymällä vain kolmen vuoden ajanjaksoon, joka ei ollut edustava varojen aktiivisen hallinnoinnin strategialla saatujen tuottojen kannalta.

| (41) | Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että pääomatuotot ovat varojen aktiivisen hallinnoinnin strategioiden merkittävä muuttuja eikä niitä näin ollen pitäisi jättää pois toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevasta analyysista. Komissio oli katsonut, että pääomatuotot olisi jätettävä analyysin ulkopuolelle, koska niitä ei voitu ennakoida, ja tämän seurauksena varojen aktiivisen hallinnoinnin strategian tuottamat tuotot vähennettynä näillä pääomatuotoilla olivat pienemmät kuin sopimuksen mukainen korko tai huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävä korko. |
| --- | --- |

(41)

Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että pääomatuotot ovat varojen aktiivisen hallinnoinnin strategioiden merkittävä muuttuja eikä niitä näin ollen pitäisi jättää pois toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevasta analyysista. Komissio oli katsonut, että pääomatuotot olisi jätettävä analyysin ulkopuolelle, koska niitä ei voitu ennakoida, ja tämän seurauksena varojen aktiivisen hallinnoinnin strategian tuottamat tuotot vähennettynä näillä pääomatuotoilla olivat pienemmät kuin sopimuksen mukainen korko tai huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnettävä korko.

| (42) | Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että sillä, että varojen aktiivisen hallinnoinnin strategian tuottamat tuotot vähennettynä pääomatuotoilla olivat pienemmät kuin sopimuksen mukainen korko, ei ollut merkitystä määritettäessä, aiheuttiko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. |
| --- | --- |

(42)

Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että sillä, että varojen aktiivisen hallinnoinnin strategian tuottamat tuotot vähennettynä pääomatuotoilla olivat pienemmät kuin sopimuksen mukainen korko, ei ollut merkitystä määritettäessä, aiheuttiko toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun.

| (43) | Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission vuoden 2008 päätöksessä tekemä päätelmä, jonka mukaan PI ei ilman talletusvelvollisuutta olisi voinut saada sopimuksen mukaista korkoa vastaavia tai suurempia tuottoja, perustui virheellisiin tai epätarkkoihin tietoihin. |
| --- | --- |

(43)

Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission vuoden 2008 päätöksessä tekemä päätelmä, jonka mukaan PI ei ilman talletusvelvollisuutta olisi voinut saada sopimuksen mukaista korkoa vastaavia tai suurempia tuottoja, perustui virheellisiin tai epätarkkoihin tietoihin.

| (44) | Tästä syystä unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2008 päätöksen. Vuoden 2013 tuomioon ei haettu muutosta. |
| --- | --- |

(44)

Tästä syystä unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2008 päätöksen. Vuoden 2013 tuomioon ei haettu muutosta.

3.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

3.1   ABI:n esittämät huomautukset

ABI:n esittämät huomautukset

| (45) | ABI esitti 27 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjeessään seuraavat huomautukset:






  a) | ABI totesi, että valtionkassan käyttöön asetetut varat koostuvat velasta, jonka valtionkassa maksaa varojen talletusta seuraavana vuonna. Kuten komissio totesi aloittamispäätöksessä (18), valtionkassa, eikä PI, kantaa näin ollen talletettuihin varoihin liittyvän likviditeettiriskin. Tämä tarkoittaa sitä, että mikäli jonakin vuonna valtionkassaan siirrettäisiin edellisvuotta vähemmän varoja, valtionkassan olisi paitsi maksettava PI:lle sopimuksen mukainen siirtokorvaus myös korvattava PI:lle siirrettyjen varojen erotus. |
| --- | --- | --- |

(45)

ABI esitti 27 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä kirjeessään seuraavat huomautukset:

a)

ABI totesi, että valtionkassan käyttöön asetetut varat koostuvat velasta, jonka valtionkassa maksaa varojen talletusta seuraavana vuonna. Kuten komissio totesi aloittamispäätöksessä (18), valtionkassa, eikä PI, kantaa näin ollen talletettuihin varoihin liittyvän likviditeettiriskin. Tämä tarkoittaa sitä, että mikäli jonakin vuonna valtionkassaan siirrettäisiin edellisvuotta vähemmän varoja, valtionkassan olisi paitsi maksettava PI:lle sopimuksen mukainen siirtokorvaus myös korvattava PI:lle siirrettyjen varojen erotus.

18

| b) | ABI:n mukaan valtionkassan käyttöön asetettuja varoja on pidettävä lyhytaikaisena talletuksena. Varat käytetään lisäksi tavanomaisten budjettitarpeiden rahoittamiseen. |
| --- | --- |

b)

ABI:n mukaan valtionkassan käyttöön asetettuja varoja on pidettävä lyhytaikaisena talletuksena. Varat käytetään lisäksi tavanomaisten budjettitarpeiden rahoittamiseen.

| c) | Lisäksi CDP avasi 5 päivänä joulukuuta 2003 annetun ministeriön asetuksen (ks. johdanto-osan 15 kappale) mukaisesti valtionkassaan kaksi käyttötiliä, joille maksetaan puolivuosittain vaihtuvaa korkoa, joka vastaa kuuden kuukauden joukkovelkakirjojen bruttokoron ja Rendistato-indeksin yksinkertaista keskiarvoa (19). |
| --- | --- |

c)

Lisäksi CDP avasi 5 päivänä joulukuuta 2003 annetun ministeriön asetuksen (ks. johdanto-osan 15 kappale) mukaisesti valtionkassaan kaksi käyttötiliä, joille maksetaan puolivuosittain vaihtuvaa korkoa, joka vastaa kuuden kuukauden joukkovelkakirjojen bruttokoron ja Rendistato-indeksin yksinkertaista keskiarvoa (19).

19

| d) | Lisäksi jotta voitiin arvioida, voidaanko PI:lle maksettua korvausta valtionkassaan talletetuista varoista pitää valtiontukena, postin käyttötileille maksettuja korkoja olisi pitänyt verrata valtion lyhytaikaisten (enintään 12 kuukauden) joukkovelkakirjojen korkoihin. Vuoden 2005 tammikuussa 12 kuukauden valtion joukkovelkakirjojen korko oli 2,21 prosenttia, mikä merkitsee, että PI:lle myönnetty korvaus oli arvioitu 1,69 prosenttia liian suureksi. |
| --- | --- |

d)

Lisäksi jotta voitiin arvioida, voidaanko PI:lle maksettua korvausta valtionkassaan talletetuista varoista pitää valtiontukena, postin käyttötileille maksettuja korkoja olisi pitänyt verrata valtion lyhytaikaisten (enintään 12 kuukauden) joukkovelkakirjojen korkoihin. Vuoden 2005 tammikuussa 12 kuukauden valtion joukkovelkakirjojen korko oli 2,21 prosenttia, mikä merkitsee, että PI:lle myönnetty korvaus oli arvioitu 1,69 prosenttia liian suureksi.

3.2   Italian huomautukset

Italian huomautukset

| (46) | Italia esitti 31 päivänä lokakuuta 2006, 29 päivänä joulukuuta 2006, 16 päivänä helmikuuta 2007, 30 päivänä maaliskuuta 2007, 2 päivänä huhtikuuta 2007, 1 päivänä kesäkuuta 2007, 27 päivänä marraskuuta 2007, 29 päivänä helmikuuta 2008, 7 päivänä maaliskuuta 2008 ja 23 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyissä kirjeissään useita huomautuksia. |
| --- | --- |

(46)

Italia esitti 31 päivänä lokakuuta 2006, 29 päivänä joulukuuta 2006, 16 päivänä helmikuuta 2007, 30 päivänä maaliskuuta 2007, 2 päivänä huhtikuuta 2007, 1 päivänä kesäkuuta 2007, 27 päivänä marraskuuta 2007, 29 päivänä helmikuuta 2008, 7 päivänä maaliskuuta 2008 ja 23 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyissä kirjeissään useita huomautuksia.

| (47) | Ensinnäkin Italia muistutti, että vuoden 2005 lain ja sopimuksen nojalla PI:lle maksettavat korot oli määritettävä markkinaparametrien mukaisesti. Nämä korot eivät Italian mukaan aiheuttaneet etua PI:lle. |
| --- | --- |

(47)

Ensinnäkin Italia muistutti, että vuoden 2005 lain ja sopimuksen nojalla PI:lle maksettavat korot oli määritettävä markkinaparametrien mukaisesti. Nämä korot eivät Italian mukaan aiheuttaneet etua PI:lle.

3.2.1   Postitalletusten vaihteleva kehitys

Postitalletusten vaihteleva kehitys

| (48) | Lisäksi Italia väitti, että postitalletusten kehitystä voitiin verrata pankkijärjestelmän talletusten kehitykseen vasta vuodesta 2001, jolloin uusi ”Conto BancoPosta” -tuote otettiin käyttöön. Ennen vuotta 2001 valtionkassaan talletettujen varojen kehitykseen – muun muassa varojen merkittävään vähenemiseen 1990-luvun lopulla ja erityisesti vuosina 1996 ja 1997 – vaikutti 23 päivänä joulukuuta 1996 annettu laki nro 662, jonka nojalla valtion eläkkeiden maksuun käytetyt valtionkassan tilit oli suljettava, mikä aiheutti 1 päivänä tammikuuta 1997 talletusten vähenemisen noin 11 miljardilla eurolla. Italian mukaan näiden vaihtelujen täsmällisiä syitä on vaikea selvittää ulkoisten poliittisten tekijöiden ja PI:n – joka oli tuolloin julkinen taloudellinen laitos – luonteen vuoksi. Sen jälkeen, kun PI:stä tuli osakeyhtiö vuonna 1998, valtionkassaan talletettujen varojen määrä kasvoi säännöllisesti ja vakaasti. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi Italia väitti, että postitalletusten kehitystä voitiin verrata pankkijärjestelmän talletusten kehitykseen vasta vuodesta 2001, jolloin uusi ”Conto BancoPosta” -tuote otettiin käyttöön. Ennen vuotta 2001 valtionkassaan talletettujen varojen kehitykseen – muun muassa varojen merkittävään vähenemiseen 1990-luvun lopulla ja erityisesti vuosina 1996 ja 1997 – vaikutti 23 päivänä joulukuuta 1996 annettu laki nro 662, jonka nojalla valtion eläkkeiden maksuun käytetyt valtionkassan tilit oli suljettava, mikä aiheutti 1 päivänä tammikuuta 1997 talletusten vähenemisen noin 11 miljardilla eurolla. Italian mukaan näiden vaihtelujen täsmällisiä syitä on vaikea selvittää ulkoisten poliittisten tekijöiden ja PI:n – joka oli tuolloin julkinen taloudellinen laitos – luonteen vuoksi. Sen jälkeen, kun PI:stä tuli osakeyhtiö vuonna 1998, valtionkassaan talletettujen varojen määrä kasvoi säännöllisesti ja vakaasti.

3.2.2   Sopimuksen luonne

Sopimuksen luonne

| (49) | Italian mukaan PI ja valtionkassa sopivat tekemänsä sopimuksen kautta avoimesti pitkäaikaisesta rahoitusvälineestä. Sopimusta ei tehty määräämättömäksi ajaksi, vaan sen voimassaoloaika oli kolme vuotta, ja siinä määrättiin myös kummankin sopimuspuolen mahdollisuudesta irtisanoa sopimus, mikäli markkinatilanne ei enää ollut sopusoinnussa varoista maksettavan korvauksen määrittämismenetelmän kanssa. |
| --- | --- |

(49)

Italian mukaan PI ja valtionkassa sopivat tekemänsä sopimuksen kautta avoimesti pitkäaikaisesta rahoitusvälineestä. Sopimusta ei tehty määräämättömäksi ajaksi, vaan sen voimassaoloaika oli kolme vuotta, ja siinä määrättiin myös kummankin sopimuspuolen mahdollisuudesta irtisanoa sopimus, mikäli markkinatilanne ei enää ollut sopusoinnussa varoista maksettavan korvauksen määrittämismenetelmän kanssa.

| (50) | Italian mukaan sopimuksessa valittu vaihtuva korko auttoi varmistamaan, että korko määritettiin markkinaehtoisesti. Vaihtuva korko oli ennen kaikkea oikeudenmukainen valtionkassan osalta, koska sillä varmistettiin, että rahoituskustannukset ovat sopusoinnussa vaihtoehtoisten rahoituslähteiden, kuten omien keskipitkän aikavälin velkojen, kanssa. |
| --- | --- |

(50)

Italian mukaan sopimuksessa valittu vaihtuva korko auttoi varmistamaan, että korko määritettiin markkinaehtoisesti. Vaihtuva korko oli ennen kaikkea oikeudenmukainen valtionkassan osalta, koska sillä varmistettiin, että rahoituskustannukset ovat sopusoinnussa vaihtoehtoisten rahoituslähteiden, kuten omien keskipitkän aikavälin velkojen, kanssa.

| (51) | Italian mukaan PI on vuodesta 2007 noudattanut varojensa aktiivisessa hallinnoinnissa varovaista lähestymistapaa, joka poikkeaa sopimuksen mukaisesta lähestymistavasta, koska sen avulla PI voi perustaa sijoitussalkkunsa yrityksen tavoitteiden ja rahoitusstrategian mukaiseen varojen kohdentamiseen. |
| --- | --- |

(51)

Italian mukaan PI on vuodesta 2007 noudattanut varojensa aktiivisessa hallinnoinnissa varovaista lähestymistapaa, joka poikkeaa sopimuksen mukaisesta lähestymistavasta, koska sen avulla PI voi perustaa sijoitussalkkunsa yrityksen tavoitteiden ja rahoitusstrategian mukaiseen varojen kohdentamiseen.

3.2.3   Varojen tallettamista valtionkassaan koskevaan velvollisuuteen tehdyt muutokset

Varojen tallettamista valtionkassaan koskevaan velvollisuuteen tehdyt muutokset

| (52) | Italia ilmoitti komissiolle, että laki, jonka nojalla PI:n täytyi siirtää postin käyttötilien varat valtionkassaan, kumottiin joulukuussa 2006 vuoden 2006 lailla. Tämän lain nojalla PI:n yksityisasiakkailta saamiin talletuksiin perustuvat varat sijoitettiin euroalueen joukkovelkakirjoihin (ks. johdanto-osan 19 kappale). Uuden lain tarkoituksena oli antaa PI:lle aiempaa laajempi rahoituksellinen autonomia. |
| --- | --- |

(52)

Italia ilmoitti komissiolle, että laki, jonka nojalla PI:n täytyi siirtää postin käyttötilien varat valtionkassaan, kumottiin joulukuussa 2006 vuoden 2006 lailla. Tämän lain nojalla PI:n yksityisasiakkailta saamiin talletuksiin perustuvat varat sijoitettiin euroalueen joukkovelkakirjoihin (ks. johdanto-osan 19 kappale). Uuden lain tarkoituksena oli antaa PI:lle aiempaa laajempi rahoituksellinen autonomia.

3.2.4   Postin käyttötileille talletettujen varojen vakaus

Postin käyttötileille talletettujen varojen vakaus

| (53) | Talletuskannan vakautta koskevan näkemyksensä tueksi Italia toimitti tulokset kahdentyyppisistä arviointimenetelmistä: PI:n laatimat sisäiset tilastointimenetelmät sekä PI:n ja [...]-konsulttiyrityksen laatima menetelmä, jolla mitataan postin käyttötilitalletuksina saamien varojen maltillista kehitystä. |
| --- | --- |

(53)

Talletuskannan vakautta koskevan näkemyksensä tueksi Italia toimitti tulokset kahdentyyppisistä arviointimenetelmistä: PI:n laatimat sisäiset tilastointimenetelmät sekä PI:n ja [...]-konsulttiyrityksen laatima menetelmä, jolla mitataan postin käyttötilitalletuksina saamien varojen maltillista kehitystä.

| (54) | Sisäisissä tilastointimenetelmissä arvioitiin käyttötilien talletusten päivittäisiä muutoksia suhteessa keskisaldoihin ainoastaan käyttötilivarojen historiallisen kehityksen perusteella. Menetelmät osoittavat valtionkassaan tehtyjen talletusten kasvaneen (yksityisasiakkaiden tileille talletettujen varojen osuus postin käyttötilien kaikista talletuksista on noin 75 prosenttia). Talletusten vakaa osuus on kasvanut ja sen osuus kokonaistalletusten keskiarvosta on 90 prosenttia (osuus oli 85 prosenttia vuonna 2002 ja 92 prosenttia vuonna 2006). Sisäisillä menetelmillä määritetään myös talletusten volatiili osa, joka on laskenut 10 prosenttiin. |
| --- | --- |

(54)

Sisäisissä tilastointimenetelmissä arvioitiin käyttötilien talletusten päivittäisiä muutoksia suhteessa keskisaldoihin ainoastaan käyttötilivarojen historiallisen kehityksen perusteella. Menetelmät osoittavat valtionkassaan tehtyjen talletusten kasvaneen (yksityisasiakkaiden tileille talletettujen varojen osuus postin käyttötilien kaikista talletuksista on noin 75 prosenttia). Talletusten vakaa osuus on kasvanut ja sen osuus kokonaistalletusten keskiarvosta on 90 prosenttia (osuus oli 85 prosenttia vuonna 2002 ja 92 prosenttia vuonna 2006). Sisäisillä menetelmillä määritetään myös talletusten volatiili osa, joka on laskenut 10 prosenttiin.

| (55) | [...]-menetelmä, jota Italia pitää hyvin varovaisena, osoitti, että kaikkien talletusten kesto ei ollut yhtenevä yksittäisen käyttötilin sopimuksen mukaisen erääntymisajan kanssa. Jos jotkut asiakkaat olisivat päättäneet lopettaa tilinsä seuraavana päivänä, tämän vaikutukset PI:n kokonaistalletuksiin olisivat olleet vähäiset, koska asiakkaita on paljon, yksittäisillä käyttötileillä olevat talletukset olivat keskimäärin pieniä ja uusien asiakkaiden talletukset korvasivat pääosin tilinsä lopettaneiden asiakkaiden talletukset. |
| --- | --- |

(55)

[...]-menetelmä, jota Italia pitää hyvin varovaisena, osoitti, että kaikkien talletusten kesto ei ollut yhtenevä yksittäisen käyttötilin sopimuksen mukaisen erääntymisajan kanssa. Jos jotkut asiakkaat olisivat päättäneet lopettaa tilinsä seuraavana päivänä, tämän vaikutukset PI:n kokonaistalletuksiin olisivat olleet vähäiset, koska asiakkaita on paljon, yksittäisillä käyttötileillä olevat talletukset olivat keskimäärin pieniä ja uusien asiakkaiden talletukset korvasivat pääosin tilinsä lopettaneiden asiakkaiden talletukset.

| (56) | Monet italialaispankit käyttivät sopimuksen tekoajankohtana [...]:n kehittämää varovaista menetelmää aktiivisessa likviditeetin hallinnassa määrittääkseen käyttötileillään olevien talletusten keston ja ottaakseen sen huomioon vastaavassa sijoitussalkussa rahoitusriskien hallinnan asettamien vaatimusten mukaisesti. PI käytti tätä varovaista menetelmää selvittääkseen postin käyttötileillä olevien talletusten (yksityisasiakkaat (20)) keston sekä vuosina 2005–2006, jolloin PI:n oli siirrettävä postin käyttötilien varat valtionkassaan (varojen passiivinen hallinnointi), että 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, jolloin PI aloitti asiakkailtaan saamiensa talletusten sijoittamisen euroalueen joukkovelkakirjoihin (varojen aktiivinen hallinnointi). |
| --- | --- |

(56)

Monet italialaispankit käyttivät sopimuksen tekoajankohtana [...]:n kehittämää varovaista menetelmää aktiivisessa likviditeetin hallinnassa määrittääkseen käyttötileillään olevien talletusten keston ja ottaakseen sen huomioon vastaavassa sijoitussalkussa rahoitusriskien hallinnan asettamien vaatimusten mukaisesti. PI käytti tätä varovaista menetelmää selvittääkseen postin käyttötileillä olevien talletusten (yksityisasiakkaat (20)) keston sekä vuosina 2005–2006, jolloin PI:n oli siirrettävä postin käyttötilien varat valtionkassaan (varojen passiivinen hallinnointi), että 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, jolloin PI aloitti asiakkailtaan saamiensa talletusten sijoittamisen euroalueen joukkovelkakirjoihin (varojen aktiivinen hallinnointi).

20

3.2.4.1   Varojen passiivinen hallinnointi

Varojen passiivinen hallinnointi

| (57) | Italian mukaan [...]-menetelmällä pyrittiin määrittämään ajallisesti sisäisissä menetelmissä yksilöityjen vakaiden ja volatiilien talletusten kesto arvioimalla käyttötilien historiallista volatiliteettia ja käyttötilinhaltijoiden todennäköistä käyttäytymistä ottaen huomioon PI:n varojen passiivisen hallinnoinnin tilanne. Yhdessä menetelmän muunnoksessa (21) noin kahdelle kolmasosalle talletuksista määritettiin hyvin pitkä kesto ja yhdelle kolmasosalle talletuksista 0–10 vuoden kesto. Näin ollen vastaavan sijoituksen keskimääräinen kesto olisi 4,1 vuotta ja Macaulay-kesto (22) 3,2 vuotta. Menetelmän toisessa muunnoksessa (23) vastaavan sijoituksen keskimääräinen kesto on 4,9 vuotta ja Macaulay-kesto 3,8 vuotta (24). |
| --- | --- |

(57)

Italian mukaan [...]-menetelmällä pyrittiin määrittämään ajallisesti sisäisissä menetelmissä yksilöityjen vakaiden ja volatiilien talletusten kesto arvioimalla käyttötilien historiallista volatiliteettia ja käyttötilinhaltijoiden todennäköistä käyttäytymistä ottaen huomioon PI:n varojen passiivisen hallinnoinnin tilanne. Yhdessä menetelmän muunnoksessa (21) noin kahdelle kolmasosalle talletuksista määritettiin hyvin pitkä kesto ja yhdelle kolmasosalle talletuksista 0–10 vuoden kesto. Näin ollen vastaavan sijoituksen keskimääräinen kesto olisi 4,1 vuotta ja Macaulay-kesto (22) 3,2 vuotta. Menetelmän toisessa muunnoksessa (23) vastaavan sijoituksen keskimääräinen kesto on 4,9 vuotta ja Macaulay-kesto 3,8 vuotta (24).

21

22

23

24

3.2.4.2   Varojen aktiivinen hallinnointi

Varojen aktiivinen hallinnointi

| (58) | Italian mukaan [...]-malli tuki PI:tä varojen optimaalisessa kohdentamisessa, kun PI hallinnoi varojaan aktiivisesti. Hyvin varovaisten hypoteesien perusteella se viittasi siihen, että PI:n oli järkevää kohdentaa varat aikavälillä, jossa keskimääräinen kesto oli 4–5 vuotta. |
| --- | --- |

(58)

Italian mukaan [...]-malli tuki PI:tä varojen optimaalisessa kohdentamisessa, kun PI hallinnoi varojaan aktiivisesti. Hyvin varovaisten hypoteesien perusteella se viittasi siihen, että PI:n oli järkevää kohdentaa varat aikavälillä, jossa keskimääräinen kesto oli 4–5 vuotta.

3.2.5   Postin käyttötilien kustannukset

Postin käyttötilien kustannukset

| (59) | Mitä tulee PI:n asiakkaiden käyttötileillä olevien varojen vastaanottamisen ja tallettamisen kustannuksiin, Italia huomautti, että PI:n analyyttisen kirjanpidon avulla voidaan yksilöidä PI:n toiminnan kokonaiskustannukset, mutta ei yksittäisen tuotteen kustannuksia. Italian mukaan PI:n marginaalit olivat prosentuaalisesti pienemmät kuin pankkisektorin marginaalit. |
| --- | --- |

(59)

Mitä tulee PI:n asiakkaiden käyttötileillä olevien varojen vastaanottamisen ja tallettamisen kustannuksiin, Italia huomautti, että PI:n analyyttisen kirjanpidon avulla voidaan yksilöidä PI:n toiminnan kokonaiskustannukset, mutta ei yksittäisen tuotteen kustannuksia. Italian mukaan PI:n marginaalit olivat prosentuaalisesti pienemmät kuin pankkisektorin marginaalit.

3.2.6   Sopimuksen mukaisen korvauksen ja valtionkassan rahoituskustannusten välinen yhdenmukaisuus

Sopimuksen mukaisen korvauksen ja valtionkassan rahoituskustannusten välinen yhdenmukaisuus

| (60) | Italian mukaan sopimus mahdollisti sen, että PI:n korvaus perustui joukkovelkakirjojen – jotka olivat pääasiallinen Italian käytettävissä ollut rahoitusväline – tuottoon. |
| --- | --- |

(60)

Italian mukaan sopimus mahdollisti sen, että PI:n korvaus perustui joukkovelkakirjojen – jotka olivat pääasiallinen Italian käytettävissä ollut rahoitusväline – tuottoon.

| (61) | Sopimus mahdollisti erityisesti sen, että PI:n korvaus perustui pitkiin korkoihin, jotka noudattivat postin käyttötileille talletettujen varojen sijoitusaikaa. Sopimuksella suojeltiin myös valtionkassaa epäsuotuisalta markkinatilanteelta antamalla sille mahdollisuus irtisanoa sopimus, mikäli se ei enää vastaisi vaihtoehtoisten rahoituslähteiden kustannuksia. |
| --- | --- |

(61)

Sopimus mahdollisti erityisesti sen, että PI:n korvaus perustui pitkiin korkoihin, jotka noudattivat postin käyttötileille talletettujen varojen sijoitusaikaa. Sopimuksella suojeltiin myös valtionkassaa epäsuotuisalta markkinatilanteelta antamalla sille mahdollisuus irtisanoa sopimus, mikäli se ei enää vastaisi vaihtoehtoisten rahoituslähteiden kustannuksia.

| (62) | Sopimuksen mukaisen koron ja valtionkassan rahoituskustannusten vertailun perusteella Italia katsoi, että valtionkassan keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoituskustannukset vastasivat sopimuksen mukaista korkoa. |
| --- | --- |

(62)

Sopimuksen mukaisen koron ja valtionkassan rahoituskustannusten vertailun perusteella Italia katsoi, että valtionkassan keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoituskustannukset vastasivat sopimuksen mukaista korkoa.

| (63) | Lisäksi i) sopimuksen mukainen korko on indeksoitu Italian valtion velkainstrumentteihin liittyviin parametreihin, jotka ovat soveltuvimmat valtionvelkaa koskevat indikaattorit; ii) tilastollisin menetelmin varmistettu talletusten vakaus ja PI:tä kuormittava talletusvelvollisuus tekevät sijoituksista pitkälti pysyviä (kun ei oteta huomioon varotoimia, kuten mahdollisuutta irtisanoa sopimus ja sopimussuhteen kolmivuotinen kesto, joilla valtionkassaa suojellaan markkinoiden ennakoimattomilta muutoksilta); iii) valtionkassan likviditeettiriski on rajallinen, kun otetaan huomioon postitalletusten todistettu vakaus ja kun 10 prosenttia kyseisistä talletuksista on indeksoitu lyhytaikaiseen parametriin. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi i) sopimuksen mukainen korko on indeksoitu Italian valtion velkainstrumentteihin liittyviin parametreihin, jotka ovat soveltuvimmat valtionvelkaa koskevat indikaattorit; ii) tilastollisin menetelmin varmistettu talletusten vakaus ja PI:tä kuormittava talletusvelvollisuus tekevät sijoituksista pitkälti pysyviä (kun ei oteta huomioon varotoimia, kuten mahdollisuutta irtisanoa sopimus ja sopimussuhteen kolmivuotinen kesto, joilla valtionkassaa suojellaan markkinoiden ennakoimattomilta muutoksilta); iii) valtionkassan likviditeettiriski on rajallinen, kun otetaan huomioon postitalletusten todistettu vakaus ja kun 10 prosenttia kyseisistä talletuksista on indeksoitu lyhytaikaiseen parametriin.

| (64) | Italia totesi antolainauskoron pitkäaikaisesta elementistä (90 prosenttia, josta i) 10 prosenttia on sidottu Italian 10 vuoden joukkovelkakirjojen korkoon ja ii) 80 prosenttia on sidottu Italian 30 vuoden joukkovelkakirjojen korkoon), että talletusvelvollisuus erosi velvollisuudesta sijoittaa suoraan valtion joukkovelkakirjoihin, jotka olivat vapaasti valittavissa ja hallinnoitavissa. |
| --- | --- |

(64)

Italia totesi antolainauskoron pitkäaikaisesta elementistä (90 prosenttia, josta i) 10 prosenttia on sidottu Italian 10 vuoden joukkovelkakirjojen korkoon ja ii) 80 prosenttia on sidottu Italian 30 vuoden joukkovelkakirjojen korkoon), että talletusvelvollisuus erosi velvollisuudesta sijoittaa suoraan valtion joukkovelkakirjoihin, jotka olivat vapaasti valittavissa ja hallinnoitavissa.

3.2.7   PI:n valtionkassaan siirretyistä postin käyttötileistä saaman korvauksen markkinaehtoisuus

PI:n valtionkassaan siirretyistä postin käyttötileistä saaman korvauksen markkinaehtoisuus

| (65) | Antolainauskorko oli markkinaehtoinen, koska talletukset valtionkassaan olivat luonteeltaan pitkäaikaisia. Tämä johtui siitä, että talletusvelvollisuus oli kestoltaan määrittelemätön, sekä siitä, että PI:n asiakkaiden käyttötileille talletetut ja valtionkassaan siirretyt varat olivat vakaita. Italia katsoi lisäksi, että talletusvelvollisuus esti PI:tä hallinnoimasta varoja aktiivisesti ja mahdollisesti tuottoisammin. Mikäli talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, PI olisi Italian mukaan voinut sijoittaa 10 prosenttia varoista lyhytaikaisiin joukkovelkakirjoihin ja 90 prosenttia pitkäaikaisiin joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

(65)

Antolainauskorko oli markkinaehtoinen, koska talletukset valtionkassaan olivat luonteeltaan pitkäaikaisia. Tämä johtui siitä, että talletusvelvollisuus oli kestoltaan määrittelemätön, sekä siitä, että PI:n asiakkaiden käyttötileille talletetut ja valtionkassaan siirretyt varat olivat vakaita. Italia katsoi lisäksi, että talletusvelvollisuus esti PI:tä hallinnoimasta varoja aktiivisesti ja mahdollisesti tuottoisammin. Mikäli talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, PI olisi Italian mukaan voinut sijoittaa 10 prosenttia varoista lyhytaikaisiin joukkovelkakirjoihin ja 90 prosenttia pitkäaikaisiin joukkovelkakirjoihin.

| (66) | PI:lle maksetun koron markkinaehtoisuuden osalta Italia toimitti PI:n tilintarkastajien lausunnon ja sekä yksityisten pankkien ja konsulttien tukikirjeitä. PI:n tilintarkastajien mukaan postin käyttötileille talletetut varat olivat niiden ominaisuuksien ja varojen lisääntymisen perusteella vakaita. Yksityiset pankit ja konsultit (25) olivat samaa mieltä siitä, että PI:n saamat korvaukset valtionkassaan siirtämistään postin käyttötilivaroista olivat yhdenmukaiset sen tuoton kanssa, jonka PI olisi saanut markkinoilta asianmukaista sijoitusstrategiaa ja riskienhallintastrategiaa soveltamalla. |
| --- | --- |

(66)

PI:lle maksetun koron markkinaehtoisuuden osalta Italia toimitti PI:n tilintarkastajien lausunnon ja sekä yksityisten pankkien ja konsulttien tukikirjeitä. PI:n tilintarkastajien mukaan postin käyttötileille talletetut varat olivat niiden ominaisuuksien ja varojen lisääntymisen perusteella vakaita. Yksityiset pankit ja konsultit (25) olivat samaa mieltä siitä, että PI:n saamat korvaukset valtionkassaan siirtämistään postin käyttötilivaroista olivat yhdenmukaiset sen tuoton kanssa, jonka PI olisi saanut markkinoilta asianmukaista sijoitusstrategiaa ja riskienhallintastrategiaa soveltamalla.

25

3.2.7.1   Vertailu Poste Vitan tuotteista saatuun tuottoon

Vertailu Poste Vitan tuotteista saatuun tuottoon

| (67) | Italia katsoi, että PI:n valtionkassaan tallettamista varoista saama tuotto oli sopusoinnussa Poste Vitan sijoituksista saadun tuoton kanssa. Italia väitti, että henkivakuutukset ovat tuotteina verrattavissa postin käyttötileihin ja että tällaisista tuotteista (kuten Posta Più) saatiin vuosina 2002–2006 keskimäärin 4,68 prosentin tuotto, mikä vastaa sopimuksen mukaista korkoa (4,55 prosenttia). |
| --- | --- |

(67)

Italia katsoi, että PI:n valtionkassaan tallettamista varoista saama tuotto oli sopusoinnussa Poste Vitan sijoituksista saadun tuoton kanssa. Italia väitti, että henkivakuutukset ovat tuotteina verrattavissa postin käyttötileihin ja että tällaisista tuotteista (kuten Posta Più) saatiin vuosina 2002–2006 keskimäärin 4,68 prosentin tuotto, mikä vastaa sopimuksen mukaista korkoa (4,55 prosenttia).

| (68) | Italia katsoi, että postin käyttötilit ja henkivakuutukset ovat toisiinsa verrattavissa olevia rahoitustuotteita, sillä käyttötilit ovat ainoastaan muodollisesti lyhytaikaisia rahoitusinstrumentteja, koska ne ovat tosiasiassa verrattavissa keskipitkän aikavälin rahoitustuotteeseen, jossa pääoma ja vähimmäiskorko on taattu. |
| --- | --- |

(68)

Italia katsoi, että postin käyttötilit ja henkivakuutukset ovat toisiinsa verrattavissa olevia rahoitustuotteita, sillä käyttötilit ovat ainoastaan muodollisesti lyhytaikaisia rahoitusinstrumentteja, koska ne ovat tosiasiassa verrattavissa keskipitkän aikavälin rahoitustuotteeseen, jossa pääoma ja vähimmäiskorko on taattu.

3.2.7.2   Vertailu La Banque Postaleen

Vertailu La Banque Postaleen

| (69) | Italian mukaan ranskalaisen La Banque Postalen rahoitusriskien hallintastrategia perustui PI:n käyttämään tilastomenetelmään tarkasteltavalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(69)

Italian mukaan ranskalaisen La Banque Postalen rahoitusriskien hallintastrategia perustui PI:n käyttämään tilastomenetelmään tarkasteltavalla ajanjaksolla.

| (70) | Menetelmässä yksilöidään käyttötileille talletettujen varojen vakaa ja volatiili osuus. Vakaa osuus on sijoitettu OECD:n joukkovelkakirjoihin ja volatiili osuus lyhytaikaisiin joukkovelkakirjoihin. Vuonna 2005 La Banque Postale sai tämän menetelmän perusteella sijoituksilleen 4,4 prosentin tuoton (sopimuksen mukainen tuotto oli 3,9 prosenttia). |
| --- | --- |

(70)

Menetelmässä yksilöidään käyttötileille talletettujen varojen vakaa ja volatiili osuus. Vakaa osuus on sijoitettu OECD:n joukkovelkakirjoihin ja volatiili osuus lyhytaikaisiin joukkovelkakirjoihin. Vuonna 2005 La Banque Postale sai tämän menetelmän perusteella sijoituksilleen 4,4 prosentin tuoton (sopimuksen mukainen tuotto oli 3,9 prosenttia).

| (71) | La Banque Postalen esimerkki osoitti, että sopimuksen mukaista korkoa suuremmat tuotot ovat mahdollisia, kun varoja hallinnoidaan varovaisesti ja kun keskimääräinen erääntymisaika on viisi vuotta. |
| --- | --- |

(71)

La Banque Postalen esimerkki osoitti, että sopimuksen mukaista korkoa suuremmat tuotot ovat mahdollisia, kun varoja hallinnoidaan varovaisesti ja kun keskimääräinen erääntymisaika on viisi vuotta.

3.2.7.3   Vertailu vaihtoehtoisiin sijoitusstrategioihin (varojen aktiivinen hallinnointi)

Vertailu vaihtoehtoisiin sijoitusstrategioihin (varojen aktiivinen hallinnointi)

| (72) | Italia pyrki osoittamaan komissiolle toimittamansa [...]:n tekemän analyysin avulla, ettei sopimuksessa määrätty korvaus aiheuttanut etua PI:lle. |
| --- | --- |

(72)

Italia pyrki osoittamaan komissiolle toimittamansa [...]:n tekemän analyysin avulla, ettei sopimuksessa määrätty korvaus aiheuttanut etua PI:lle.

| (73) | [...]:n tutkimuksessa esitettiin seuraava analyysi:






  a) | Valtionkassan PI:lle postitalletuksista maksamaa korvausta voitiin pitää asianmukaisena seuraavista syistä:






  (1) | Ellei teoreettisesti volatiilimpaa osuutta oteta huomioon, tällaisten talletusten odotettu kesto on äärimmäisen pitkä, lähes päättymätön. |
| --- | --- | --- | --- |

(73)

[...]:n tutkimuksessa esitettiin seuraava analyysi:

a)

Valtionkassan PI:lle postitalletuksista maksamaa korvausta voitiin pitää asianmukaisena seuraavista syistä:

(1)

Ellei teoreettisesti volatiilimpaa osuutta oteta huomioon, tällaisten talletusten odotettu kesto on äärimmäisen pitkä, lähes päättymätön.

| (2) | Tällaisten talletusten ominaisuudet siirtyvät lain nojalla valtionkassalle. |
| --- | --- |

(2)

Tällaisten talletusten ominaisuudet siirtyvät lain nojalla valtionkassalle.

| (3) | Valtionkassan suorittama indeksointi perustuu järjestelyyn, jossa varoista 10 prosenttia on sidottu 12 kuukauden joukkovelkakirjoihin (volatiili osa), 10 prosenttia Italian 10 vuoden joukkovelkakirjoihin (osa, joka varovaisten arvioiden perusteella saattaa pienentyä) ja 80 prosenttia Italian 30 vuoden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

(3)

Valtionkassan suorittama indeksointi perustuu järjestelyyn, jossa varoista 10 prosenttia on sidottu 12 kuukauden joukkovelkakirjoihin (volatiili osa), 10 prosenttia Italian 10 vuoden joukkovelkakirjoihin (osa, joka varovaisten arvioiden perusteella saattaa pienentyä) ja 80 prosenttia Italian 30 vuoden joukkovelkakirjoihin.

| (4) | Talletusvelvollisuus korostaa PI:n ja valtionkassan sopimussuhteen pysyvää luonnetta. |
| --- | --- |

(4)

Talletusvelvollisuus korostaa PI:n ja valtionkassan sopimussuhteen pysyvää luonnetta.

| (5) | PI:lle sen asemasta tallettajana johtuvat velvollisuudet sisältävät epäsuoria kuluja:






  a) | Valtionkassaan tehtyä talletusta ei voida pitää riskittömänä lyhytaikaisena talletuksena, kun otetaan huomioon PI:n pysyvä velvollisuus siirtää varat valtionkassaan. |
| --- | --- | --- |

(5)

PI:lle sen asemasta tallettajana johtuvat velvollisuudet sisältävät epäsuoria kuluja:

a)

Valtionkassaan tehtyä talletusta ei voida pitää riskittömänä lyhytaikaisena talletuksena, kun otetaan huomioon PI:n pysyvä velvollisuus siirtää varat valtionkassaan.

| b) | PI ei voinut soveltaa varojen aktiivisen hallinnoinnin strategioita ([...]:n kvantitatiivisen analyysin kohteena on tästä seuraavien kustannusten määrittäminen). |
| --- | --- |

b)

PI ei voinut soveltaa varojen aktiivisen hallinnoinnin strategioita ([...]:n kvantitatiivisen analyysin kohteena on tästä seuraavien kustannusten määrittäminen).

| b) | PI:n korkomarginaalin ja vertailukelpoisten yksityissektorin pankkien korkomarginaalin välinen vertailu osoitti, että PI:n vähittäisasiakkaiden talletusten vastaanottamisesta aiheutuvat kustannukset ovat yhteneväiset yksityissektorin pankkien vähittäisasiakkaiden talletuskustannusten kanssa. Yksityissektorin pankkien korkomarginaali on lisäksi omassa verkostossa vastaanotettujen talletusten osalta huomattavasti suurempi kuin PI:n korkomarginaali, minkä [...] katsoo osoittavan, ettei PI saanut valtiontukea. |
| --- | --- |

b)

PI:n korkomarginaalin ja vertailukelpoisten yksityissektorin pankkien korkomarginaalin välinen vertailu osoitti, että PI:n vähittäisasiakkaiden talletusten vastaanottamisesta aiheutuvat kustannukset ovat yhteneväiset yksityissektorin pankkien vähittäisasiakkaiden talletuskustannusten kanssa. Yksityissektorin pankkien korkomarginaali on lisäksi omassa verkostossa vastaanotettujen talletusten osalta huomattavasti suurempi kuin PI:n korkomarginaali, minkä [...] katsoo osoittavan, ettei PI saanut valtiontukea.

| c) | PI:n ja yksityissektorin vastaavien toimijoiden erääntymisaikojen (maturiteettien ero) vertailu osoitti, että varovaisesti arvioituna vähintään 60,8 prosentilla PI:n talletuksista oli ”lähes päättymätön kesto”. Sopimuksen mukaan PI rahoittaa postitalletuksista saamillaan tuloilla pitkäaikaisen sijoituksen eli valtionkassaan tehtävän talletuksen. Yksityissektorin pankkien toiminnan tutkimiseksi analysoitiin julkisten laitosten rahoittamiseen erikoistuneiden pankkien (muun muassa Dexia ja Depfa) taseita. Tällaiset pankit käyttäytyvät samaan tapaan. Julkiset pankit keräävät itse noin 50 prosenttia omista tarpeistaan keskipitkällä aikavälillä, ja loput rahoitetaan Euroopan keskuspankin kanssa tehtävillä lyhytaikaisilla takaisinostosopimuksilla tai pankkien välisillä talletuksilla, ja ne sijoittavat varojaan valtioiden tai paikallisviranomaisten liikkeeseen laskemiin julkisen sektorin velkapapereihin, joiden erääntymisaika on tavanomaisesti 10–50 vuotta. |
| --- | --- |

c)

PI:n ja yksityissektorin vastaavien toimijoiden erääntymisaikojen (maturiteettien ero) vertailu osoitti, että varovaisesti arvioituna vähintään 60,8 prosentilla PI:n talletuksista oli ”lähes päättymätön kesto”. Sopimuksen mukaan PI rahoittaa postitalletuksista saamillaan tuloilla pitkäaikaisen sijoituksen eli valtionkassaan tehtävän talletuksen. Yksityissektorin pankkien toiminnan tutkimiseksi analysoitiin julkisten laitosten rahoittamiseen erikoistuneiden pankkien (muun muassa Dexia ja Depfa) taseita. Tällaiset pankit käyttäytyvät samaan tapaan. Julkiset pankit keräävät itse noin 50 prosenttia omista tarpeistaan keskipitkällä aikavälillä, ja loput rahoitetaan Euroopan keskuspankin kanssa tehtävillä lyhytaikaisilla takaisinostosopimuksilla tai pankkien välisillä talletuksilla, ja ne sijoittavat varojaan valtioiden tai paikallisviranomaisten liikkeeseen laskemiin julkisen sektorin velkapapereihin, joiden erääntymisaika on tavanomaisesti 10–50 vuotta.

| d) | Kvantitatiivinen analyysi, jolla pyrittiin osoittamaan sijoitussalkun aktiivisen hallinnoinnin merkitys, perustui PI:n maaliskuusta 2007 lähtien tekemiin sijoituksiin euroalueen joukkovelkakirjoihin. Tämän analyysin perustana on kaksi tekijää, joista toinen perustuu historiallisten lukujen tarkasteluun ja toinen tulevaisuudennäkymiin:






  (1) | [...] vahvisti jälkikäteen kaksi PI:n salkunhoitostrategiaa, joista toisen erääntymisaika on sama kuin value at risk -menetelmään perustuvan [...]:n tutkimuksen sijoitussalkulla, jäljempänä ’viitesalkku’, ja joista toisessa, jäljempänä ’taktinen strategia’, käytetään samoja perusteita ja sijoitusvelvollisuuksia, joita PI tosiasiallisesti noudattaa. Jälkimmäinen strategia perustuu automaattisiin kvantitatiivisiin malleihin. PI:n vuotuinen tulos olisi viimeisenä kymmenenä vuotena ollut taktista strategiaa noudattaen noin 1,62 prosenttia suurempi kuin samalla kaudella saatu sopimuksen mukainen tuotto (transaktiokustannuksia ei kuitenkaan oteta huomioon). Kahden vuoden aikana vuosina 2005–2006 saatu tuotto (2,45 prosenttia) olisi sen sijaan ollut alhaisempi kuin sopimuksen mukainen tuotto (4,14 prosenttia). |
| --- | --- | --- |

d)

Kvantitatiivinen analyysi, jolla pyrittiin osoittamaan sijoitussalkun aktiivisen hallinnoinnin merkitys, perustui PI:n maaliskuusta 2007 lähtien tekemiin sijoituksiin euroalueen joukkovelkakirjoihin. Tämän analyysin perustana on kaksi tekijää, joista toinen perustuu historiallisten lukujen tarkasteluun ja toinen tulevaisuudennäkymiin:

(1)

[...] vahvisti jälkikäteen kaksi PI:n salkunhoitostrategiaa, joista toisen erääntymisaika on sama kuin value at risk -menetelmään perustuvan [...]:n tutkimuksen sijoitussalkulla, jäljempänä ’viitesalkku’, ja joista toisessa, jäljempänä ’taktinen strategia’, käytetään samoja perusteita ja sijoitusvelvollisuuksia, joita PI tosiasiallisesti noudattaa. Jälkimmäinen strategia perustuu automaattisiin kvantitatiivisiin malleihin. PI:n vuotuinen tulos olisi viimeisenä kymmenenä vuotena ollut taktista strategiaa noudattaen noin 1,62 prosenttia suurempi kuin samalla kaudella saatu sopimuksen mukainen tuotto (transaktiokustannuksia ei kuitenkaan oteta huomioon). Kahden vuoden aikana vuosina 2005–2006 saatu tuotto (2,45 prosenttia) olisi sen sijaan ollut alhaisempi kuin sopimuksen mukainen tuotto (4,14 prosenttia).

| (2) | Lopuksi [...] esitti joitakin PI:n varainhoitoa koskevia ratkaisuja, joita PI voi toteuttaa lähitulevaisuudessa saadakseen suurempia tuottoja kuin passiivisella sijoittamisella valtion joukkovelkakirjoihin ilman, että riskit merkittävästi lisääntyvät. Tällaisten strategioiden tueksi [...]:n analyysissa esitetään seuraava yksityiskohtainen kuvaus:






  a) | valtion joukkovelkakirjojen osto-option myyntiin perustuvat strategiat, joiden avulla saataisiin [...] suurempi tuotto vuonna 2008; |
| --- | --- | --- |

(2)

Lopuksi [...] esitti joitakin PI:n varainhoitoa koskevia ratkaisuja, joita PI voi toteuttaa lähitulevaisuudessa saadakseen suurempia tuottoja kuin passiivisella sijoittamisella valtion joukkovelkakirjoihin ilman, että riskit merkittävästi lisääntyvät. Tällaisten strategioiden tueksi [...]:n analyysissa esitetään seuraava yksityiskohtainen kuvaus:

a)

valtion joukkovelkakirjojen osto-option myyntiin perustuvat strategiat, joiden avulla saataisiin [...] suurempi tuotto vuonna 2008;

| b) | synteettisen euroalueen joukkovelkakirjan luominen, jonka avulla saataisiin [...] suurempi tuotto vuonna 2008; |
| --- | --- |

b)

synteettisen euroalueen joukkovelkakirjan luominen, jonka avulla saataisiin [...] suurempi tuotto vuonna 2008;

| c) | sijoitussalkusta saatujen pääomatuottojen tietyn osuuden hallinnointi, jonka avulla saataisiin [...] suurempi tuotto vuonna 2008; ja |
| --- | --- |

c)

sijoitussalkusta saatujen pääomatuottojen tietyn osuuden hallinnointi, jonka avulla saataisiin [...] suurempi tuotto vuonna 2008; ja

| d) | sijoitussalkussa olevien joukkovelkakirjojen vaihto, jonka avulla saataisiin [...] suurempi tuotto vuonna 2008. |
| --- | --- |

d)

sijoitussalkussa olevien joukkovelkakirjojen vaihto, jonka avulla saataisiin [...] suurempi tuotto vuonna 2008.

| (74) | Jotta valtionkassaan tehtyjen talletusten ja varojen aktiivisen hallinnoinnin tuottavuutta voidaan verrata, Italian mukaan oli tarpeen tarkastella pidempää ajanjaksoa – kymmentä vuotta – joka sisältää yhden kokonaisen suhdannejakson. Tästä syystä [...] vertasi sopimuksen mukaista tuottoa vaihtoehtoisista strategioista saataviin tuottoihin nimenomaan kymmenen vuoden eikä sitä lyhyemmällä ajanjaksolla. Tämän vuoksi salkku, joka sisältää kiinteäkorkoisia joukkovelkakirjoja, tuottaa korkojen nousuvaiheessa tyypillisesti huonommin kuin salkku, jonka korot ovat vaihtelevat, ja korkojen laskuvaiheessa tilanne on päinvastainen. |
| --- | --- |

(74)

Jotta valtionkassaan tehtyjen talletusten ja varojen aktiivisen hallinnoinnin tuottavuutta voidaan verrata, Italian mukaan oli tarpeen tarkastella pidempää ajanjaksoa – kymmentä vuotta – joka sisältää yhden kokonaisen suhdannejakson. Tästä syystä [...] vertasi sopimuksen mukaista tuottoa vaihtoehtoisista strategioista saataviin tuottoihin nimenomaan kymmenen vuoden eikä sitä lyhyemmällä ajanjaksolla. Tämän vuoksi salkku, joka sisältää kiinteäkorkoisia joukkovelkakirjoja, tuottaa korkojen nousuvaiheessa tyypillisesti huonommin kuin salkku, jonka korot ovat vaihtelevat, ja korkojen laskuvaiheessa tilanne on päinvastainen.

| (75) | Italian mukaan vaihtuvakorkoiset salkut ovat kymmenen vuoden ajanjaksolla verrattavissa kiinteäkorkoisiin salkkuihin, koska pääomavoitot ja -tappiot yleensä tasapainottuvat. Kymmenen vuoden tarkastelujaksolla kiinteäkorkoisen salkun kokonaistuotot ovat itse asiassa yleensä yhdenmukaiset vaihtuvakorkoisen salkun kokonaistuottojen kanssa. Varojen aktiivinen hallinnointi johtaa selvästi parempiin tuloksiin kuin niiden sopimuksen mukainen passiivinen (parametrinen) hallinnointi (esimerkiksi [...]:n viitesalkun, jonka erääntymisaika on viisi vuotta, tuotot ovat yhdenmukaiset huomattavasti pidemmän erääntymisajan omaavan sopimuksen mukaisen tuoton kanssa). |
| --- | --- |

(75)

Italian mukaan vaihtuvakorkoiset salkut ovat kymmenen vuoden ajanjaksolla verrattavissa kiinteäkorkoisiin salkkuihin, koska pääomavoitot ja -tappiot yleensä tasapainottuvat. Kymmenen vuoden tarkastelujaksolla kiinteäkorkoisen salkun kokonaistuotot ovat itse asiassa yleensä yhdenmukaiset vaihtuvakorkoisen salkun kokonaistuottojen kanssa. Varojen aktiivinen hallinnointi johtaa selvästi parempiin tuloksiin kuin niiden sopimuksen mukainen passiivinen (parametrinen) hallinnointi (esimerkiksi [...]:n viitesalkun, jonka erääntymisaika on viisi vuotta, tuotot ovat yhdenmukaiset huomattavasti pidemmän erääntymisajan omaavan sopimuksen mukaisen tuoton kanssa).

| (76) | Lisäksi komission olisi Italian mukaan tehtävä ero lyhyt- ja pitkäkestoisten riskien välillä. Vaikka pitää paikkansa, että kiinteäkorkoisten arvopaperien, joiden erääntymisaika on kymmenen vuotta, tuotto voi olla lyhyellä aikavälillä hyvin vaihteleva, kymmenen vuoden ajanjaksolla niiden tuotto on luotettava (koska se on kiinteä). Yhteenvetona voidaan todeta, että kymmenen vuoden ajanjaksolla kiinteäkorkoisen salkun kokonaistuotot yleensä lähentyvät vaihtuvakorkoisen salkun tuottoja, jotka ovat itse asiassa riskialttiimmat (koska vuosittaiset koronvaihtelut vaikuttavat niihin). |
| --- | --- |

(76)

Lisäksi komission olisi Italian mukaan tehtävä ero lyhyt- ja pitkäkestoisten riskien välillä. Vaikka pitää paikkansa, että kiinteäkorkoisten arvopaperien, joiden erääntymisaika on kymmenen vuotta, tuotto voi olla lyhyellä aikavälillä hyvin vaihteleva, kymmenen vuoden ajanjaksolla niiden tuotto on luotettava (koska se on kiinteä). Yhteenvetona voidaan todeta, että kymmenen vuoden ajanjaksolla kiinteäkorkoisen salkun kokonaistuotot yleensä lähentyvät vaihtuvakorkoisen salkun tuottoja, jotka ovat itse asiassa riskialttiimmat (koska vuosittaiset koronvaihtelut vaikuttavat niihin).

| (77) | Lisäksi todellinen sijoitusten vaihtoehtoinen hallinnointi, joka on joustavaa ja jossa voidaan käyttää kaikkia markkinoilla tarjolla olevia rahoitusvälineitä, lisää mahdollisuuksia saada tuotto, joka on sopimuksen mukaisten passiivisten sijoitusten avulla saatavaa tuottoa suurempi. |
| --- | --- |

(77)

Lisäksi todellinen sijoitusten vaihtoehtoinen hallinnointi, joka on joustavaa ja jossa voidaan käyttää kaikkia markkinoilla tarjolla olevia rahoitusvälineitä, lisää mahdollisuuksia saada tuotto, joka on sopimuksen mukaisten passiivisten sijoitusten avulla saatavaa tuottoa suurempi.

| (78) | Italia huomautti myös, että silloin, kun sopimus valtionkassan kanssa tehtiin, korkojen tuleva kehitys ei ollut tiedossa. Vaihtuvien parametrien valinta oli Italian mukaan taloudellisesti järkevää, koska ne olivat tasapuoliset kummallekin sopimuspuolelle, PI:lle ja valtionkassalle. Mahdollisuus tarkistaa sopimusta kolmen vuoden kuluttua ja peruuttaa se vuosittain antoi molemmille osapuolille mahdollisuuden irtisanoa sopimuksen, mikäli korvauksesta oli tullut kohtuuton tai epäjohdonmukainen markkinakorkojen kehityksen vuoksi. |
| --- | --- |

(78)

Italia huomautti myös, että silloin, kun sopimus valtionkassan kanssa tehtiin, korkojen tuleva kehitys ei ollut tiedossa. Vaihtuvien parametrien valinta oli Italian mukaan taloudellisesti järkevää, koska ne olivat tasapuoliset kummallekin sopimuspuolelle, PI:lle ja valtionkassalle. Mahdollisuus tarkistaa sopimusta kolmen vuoden kuluttua ja peruuttaa se vuosittain antoi molemmille osapuolille mahdollisuuden irtisanoa sopimuksen, mikäli korvauksesta oli tullut kohtuuton tai epäjohdonmukainen markkinakorkojen kehityksen vuoksi.

| (79) | [...]:n analyysi osoitti myös, että talletusvelvollisuuden vuoksi PI:lle syntyi vaihtoehtokustannuksia ja riskejä sen rajoitettujen sijoitusmahdollisuuksien vuoksi. Valtionkassassa olleisiin talletuksiin liittyi ainoastaan Italiaa koskenut luottoriski, ja tämä esti PI:tä hajauttamasta sijoituksiaan euroalueen joukkovelkakirjojen markkinoilla. Luottoriskin ohella oli likviditeettiriski, joka johtui talletuksen pitkästä erääntymisajasta ilman oikeutta ennenaikaiseen takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(79)

[...]:n analyysi osoitti myös, että talletusvelvollisuuden vuoksi PI:lle syntyi vaihtoehtokustannuksia ja riskejä sen rajoitettujen sijoitusmahdollisuuksien vuoksi. Valtionkassassa olleisiin talletuksiin liittyi ainoastaan Italiaa koskenut luottoriski, ja tämä esti PI:tä hajauttamasta sijoituksiaan euroalueen joukkovelkakirjojen markkinoilla. Luottoriskin ohella oli likviditeettiriski, joka johtui talletuksen pitkästä erääntymisajasta ilman oikeutta ennenaikaiseen takaisinmaksuun.

| (80) | Italian viranomaiset pitivät sopimuksen mukaisen korvausjärjestelmän (joka perustuu vaihtuvaan korkoon) ja [...]:n kvantitatiivisten mallien, joilla on tarkoitus osoittaa (kiinteisiin korkoihin perustuvan) aktiivisen hallinnoinnin edut, vertailua hyödyllisenä, koska obligaatiomarkkinoiden toimijoiden käytännön sekä PI:n vuonna 2007 omaksuman käytännön mukaisesti sijoitukset tehdään kiinteäkorkoisiin joukkovelkakirjoihin. Italia katsoi myös, ettei sopimuksen mukaisen järjestelmän ja RBS:n käyttämien kvantitatiivisten mallien vertailua pidä arvioida vaihtuvakorkoisten joukkovelkakirjojen ja kiinteäkorkoisten korvausjärjestelmien, vaan varojen aktiivisen ja passiivisen hallinnoinnin perusteella. |
| --- | --- |

(80)

Italian viranomaiset pitivät sopimuksen mukaisen korvausjärjestelmän (joka perustuu vaihtuvaan korkoon) ja [...]:n kvantitatiivisten mallien, joilla on tarkoitus osoittaa (kiinteisiin korkoihin perustuvan) aktiivisen hallinnoinnin edut, vertailua hyödyllisenä, koska obligaatiomarkkinoiden toimijoiden käytännön sekä PI:n vuonna 2007 omaksuman käytännön mukaisesti sijoitukset tehdään kiinteäkorkoisiin joukkovelkakirjoihin. Italia katsoi myös, ettei sopimuksen mukaisen järjestelmän ja RBS:n käyttämien kvantitatiivisten mallien vertailua pidä arvioida vaihtuvakorkoisten joukkovelkakirjojen ja kiinteäkorkoisten korvausjärjestelmien, vaan varojen aktiivisen ja passiivisen hallinnoinnin perusteella.

| (81) | Lisäksi Italia katsoi, että valtionkassan kantama likviditeettiriski otetaan asianmukaisesti huomioon sopimuksen mukaisessa korvausjärjestelmässä, joka perustuu postin käyttötilien talletusten volatiilille osalle maksettaviin lyhytaikaisiin korkoihin. |
| --- | --- |

(81)

Lisäksi Italia katsoi, että valtionkassan kantama likviditeettiriski otetaan asianmukaisesti huomioon sopimuksen mukaisessa korvausjärjestelmässä, joka perustuu postin käyttötilien talletusten volatiilille osalle maksettaviin lyhytaikaisiin korkoihin.

3.2.8   Huomautukset ABI:n esittämistä huomautuksista

Huomautukset ABI:n esittämistä huomautuksista

| (82) | Italian mukaan valtionkassaan siirrettyjen talletusten korko ei voinut talletusten vakauden vuoksi olla lyhyt korko (kuten 12 kuukauden joukkovelkakirjojen korko). |
| --- | --- |

(82)

Italian mukaan valtionkassaan siirrettyjen talletusten korko ei voinut talletusten vakauden vuoksi olla lyhyt korko (kuten 12 kuukauden joukkovelkakirjojen korko).

| (83) | Italia totesi, että jos viitevuotena pidetään – ABI:n tapaan – vuotta 2005, analyysin tulos on harhaanjohtava, koska vuonna 2005 lyhytaikaisten joukkovelkakirjojen korot laskivat alhaisimmilleen. |
| --- | --- |

(83)

Italia totesi, että jos viitevuotena pidetään – ABI:n tapaan – vuotta 2005, analyysin tulos on harhaanjohtava, koska vuonna 2005 lyhytaikaisten joukkovelkakirjojen korot laskivat alhaisimmilleen.

| (84) | Mitä tulee ABI:n tekemään vertailuun, jossa PI:n saamaa korvausta verrataan valtionkassaan sijoitetuista CDP:n varoista maksettavaan korvaukseen (puolivuosittain vaihtuva korko, joka vastaa kuuden kuukauden joukkovelkakirjojen koron ja Rendistato-indeksin kuukausittaisen koron yksinkertaista aritmeettista keskiarvoa), Italia väitti, ettei PI:tä voida verrata CDP:hen, joka on erilainen yritys niin rakenteeltaan, toiminnan erityispiirteiltään, liiketoiminnan päämääriltään, toiminnan koostumukseltaan, organisaatioltaan kuin sijoitusstrategialtaankin. Lisäksi Italia väitti, että koska Rendistato-indeksi on keskipitkän tai pitkän aikavälin korkoindeksi, ABI:n päätelmä, jonka mukaan valtionkassaan talletetuille PI:n varoille on maksettava korkoa lyhytaikaisten parametrien mukaan, on ristiriitainen. |
| --- | --- |

(84)

Mitä tulee ABI:n tekemään vertailuun, jossa PI:n saamaa korvausta verrataan valtionkassaan sijoitetuista CDP:n varoista maksettavaan korvaukseen (puolivuosittain vaihtuva korko, joka vastaa kuuden kuukauden joukkovelkakirjojen koron ja Rendistato-indeksin kuukausittaisen koron yksinkertaista aritmeettista keskiarvoa), Italia väitti, ettei PI:tä voida verrata CDP:hen, joka on erilainen yritys niin rakenteeltaan, toiminnan erityispiirteiltään, liiketoiminnan päämääriltään, toiminnan koostumukseltaan, organisaatioltaan kuin sijoitusstrategialtaankin. Lisäksi Italia väitti, että koska Rendistato-indeksi on keskipitkän tai pitkän aikavälin korkoindeksi, ABI:n päätelmä, jonka mukaan valtionkassaan talletetuille PI:n varoille on maksettava korkoa lyhytaikaisten parametrien mukaan, on ristiriitainen.

| (85) | Italia huomautti myös, että postin käyttötilien talletukset ovat markkinoilla ainutlaatuisia, ja tästä syystä niille on vaikeaa määritellä yhtä korvaavaa sijoitusvälinettä. Postin käyttötilien vakauden ansiosta niiden valtionkassaan talletetut varat voidaan kuitenkin rinnastaa suurimmaksi osaksi pidempiaikaisilla joukkovelkakirjoilla kerättyihin varoihin. Käyttötilien vakauden vuoksi niiden vertailu lyhytaikaisiin (12 kuukauden) joukkovelkakirjoihin on hyödytöntä. |
| --- | --- |

(85)

Italia huomautti myös, että postin käyttötilien talletukset ovat markkinoilla ainutlaatuisia, ja tästä syystä niille on vaikeaa määritellä yhtä korvaavaa sijoitusvälinettä. Postin käyttötilien vakauden ansiosta niiden valtionkassaan talletetut varat voidaan kuitenkin rinnastaa suurimmaksi osaksi pidempiaikaisilla joukkovelkakirjoilla kerättyihin varoihin. Käyttötilien vakauden vuoksi niiden vertailu lyhytaikaisiin (12 kuukauden) joukkovelkakirjoihin on hyödytöntä.

4.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

4.1   Tuen olemassaolo

Tuen olemassaolo

| (86) | Sen arvioimiseksi, onko valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, komission on määritettävä i) onko toimenpide valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty; ii) aiheuttaako toimenpide taloudellisen edun; iii) voiko toimenpide vääristää kilpailua suosimalla valikoivasti tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, ja iv) vaikuttaako toimenpide jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kaikkien näiden ehtojen on täytyttävä, jotta toimenpide olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(86)

Sen arvioimiseksi, onko valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, komission on määritettävä i) onko toimenpide valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty; ii) aiheuttaako toimenpide taloudellisen edun; iii) voiko toimenpide vääristää kilpailua suosimalla valikoivasti tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, ja iv) vaikuttaako toimenpide jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kaikkien näiden ehtojen on täytyttävä, jotta toimenpide olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (87) | Vuoden 2013 tuomiolla unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2008 päätöksen. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi etenkin, että komissio oli tehnyt ilmeisen virheen päättelemällä sopimuksen mukaisen koron ja huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnetyn koron positiivisen eron perusteella, että toimenpide oli valtiontukea. Osoittaakseen, että toimenpide todella aiheuttaa tällaisen taloudellisen edun, komission olisi pitänyt osoittaa selvästi, että mikäli talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, PI:n ei olisi voinut kohtuudella olettaa saavan sopimuksen mukaista korkoa vastaavaa tai sitä suurempaa tuottoa sijoittamalla käyttötileille talletetut varat markkinoille. |
| --- | --- |

(87)

Vuoden 2013 tuomiolla unionin yleinen tuomioistuin kumosi vuoden 2008 päätöksen. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi etenkin, että komissio oli tehnyt ilmeisen virheen päättelemällä sopimuksen mukaisen koron ja huolelliselle yksityiselle lainan ottajalle myönnetyn koron positiivisen eron perusteella, että toimenpide oli valtiontukea. Osoittaakseen, että toimenpide todella aiheuttaa tällaisen taloudellisen edun, komission olisi pitänyt osoittaa selvästi, että mikäli talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, PI:n ei olisi voinut kohtuudella olettaa saavan sopimuksen mukaista korkoa vastaavaa tai sitä suurempaa tuottoa sijoittamalla käyttötileille talletetut varat markkinoille.

| (88) | Näin ollen tässä arvioinnissa tarkastellaan sitä, aiheuttiko toimenpide taloudellisen edun. Jos näin ei tapahtunut, toimenpide ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(88)

Näin ollen tässä arvioinnissa tarkastellaan sitä, aiheuttiko toimenpide taloudellisen edun. Jos näin ei tapahtunut, toimenpide ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (89) | Komissio katsoo, että vertailtaessa sopimusta ja vaihtoehtoisia investointeja, jotka olisivat olleet PI:n käytettävissä, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, olisi otettava asianmukaisesti huomioon sijoitusten riskit ja niiden vuorovaikutus PI:n vastattavista (eli asiakkaiden kaikista talletuksista) aiheutuvien riskien kanssa yhdennetystä rahoitusriskien hallinnan näkökulmasta. Vertailu olisi tehtävä joko sopimukseen perustuvan tuoton ja sellaisten sijoitusten tuoton välillä, joiden riskitaso vastaa sopimuksen riskitasoa, tai riskipainotettujen tuottojen välillä. |
| --- | --- |

(89)

Komissio katsoo, että vertailtaessa sopimusta ja vaihtoehtoisia investointeja, jotka olisivat olleet PI:n käytettävissä, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, olisi otettava asianmukaisesti huomioon sijoitusten riskit ja niiden vuorovaikutus PI:n vastattavista (eli asiakkaiden kaikista talletuksista) aiheutuvien riskien kanssa yhdennetystä rahoitusriskien hallinnan näkökulmasta. Vertailu olisi tehtävä joko sopimukseen perustuvan tuoton ja sellaisten sijoitusten tuoton välillä, joiden riskitaso vastaa sopimuksen riskitasoa, tai riskipainotettujen tuottojen välillä.

| (90) | Komissio muistuttaa myös, että sopimuksen PI:lle mahdollisesti aiheuttamaa etua koskeva analyysi on tehtävä ennakkoperspektiivistä. Vaihtoehtoisten sijoitusten tuotot olisi arvioitava niiden tietojen perusteella, jotka olivat osapuolten käytettävissä, kun sopimus tehtiin. |
| --- | --- |

(90)

Komissio muistuttaa myös, että sopimuksen PI:lle mahdollisesti aiheuttamaa etua koskeva analyysi on tehtävä ennakkoperspektiivistä. Vaihtoehtoisten sijoitusten tuotot olisi arvioitava niiden tietojen perusteella, jotka olivat osapuolten käytettävissä, kun sopimus tehtiin.

| (91) | Komissio tarkasteli ensin Italian toimittamia vertailuja, joita koskeva tiivistelmä on esitetty 3.2.7 jaksossa. Italia väitti, että vaihtoehtoiset sijoitukset, joita PI olisi voinut tehdä, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, olisivat tuottaneet vastaavan tai suuremman tuoton kuin sopimus ja että tämä osoitti, ettei sopimus aiheuttanut PI:lle mitään etua. Komissio katsoi, että näiden ehdotettujen vaihtoehtoisten sijoitusten ei ole osoitettu olevan riskien kannalta verrattavissa sopimukseen. Näin ollen unionin yleisen tuomioistuimen kuvailema arviointi ei voi perustua niihin, koska niiden avulla ei voida tehdä mielekästä päätelmää siitä, saiko PI sopimuksesta hyötyä.






  — | PI:n vakuutustoiminnan vertailuanalyysissa (ks. johdanto-osan 67 ja 68 kappale) Italia väitti, mutta ei osoittanut, että henkivakuutukset ovat tuotteina verrattavissa postin käyttötileihin ja että näiden tuotteiden perusteella tehtyjen sijoitusten riskit ovat verrattavissa sopimukseen liittyviin riskeihin. |
| --- | --- | --- |

(91)

Komissio tarkasteli ensin Italian toimittamia vertailuja, joita koskeva tiivistelmä on esitetty 3.2.7 jaksossa. Italia väitti, että vaihtoehtoiset sijoitukset, joita PI olisi voinut tehdä, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut, olisivat tuottaneet vastaavan tai suuremman tuoton kuin sopimus ja että tämä osoitti, ettei sopimus aiheuttanut PI:lle mitään etua. Komissio katsoi, että näiden ehdotettujen vaihtoehtoisten sijoitusten ei ole osoitettu olevan riskien kannalta verrattavissa sopimukseen. Näin ollen unionin yleisen tuomioistuimen kuvailema arviointi ei voi perustua niihin, koska niiden avulla ei voida tehdä mielekästä päätelmää siitä, saiko PI sopimuksesta hyötyä.

—

PI:n vakuutustoiminnan vertailuanalyysissa (ks. johdanto-osan 67 ja 68 kappale) Italia väitti, mutta ei osoittanut, että henkivakuutukset ovat tuotteina verrattavissa postin käyttötileihin ja että näiden tuotteiden perusteella tehtyjen sijoitusten riskit ovat verrattavissa sopimukseen liittyviin riskeihin.

| — | La Banque Postalen investointistrategian vertailuanalyysissa (ks. johdanto-osan 69–71 kappale) Italia ei osoita, että La Banque Postalen velkaprofiili vastaa PI:n velkaprofiilia tai että La Banque Postalen sijoitusprofiili on samanlainen kuin PI:n sopimuksen mukainen sijoitusprofiili. |
| --- | --- |

—

La Banque Postalen investointistrategian vertailuanalyysissa (ks. johdanto-osan 69–71 kappale) Italia ei osoita, että La Banque Postalen velkaprofiili vastaa PI:n velkaprofiilia tai että La Banque Postalen sijoitusprofiili on samanlainen kuin PI:n sopimuksen mukainen sijoitusprofiili.

| — | [...]:n tutkimuksessa esitetyssä muiden sijoitusstrategioiden vertailuanalyysissa (ks. johdanto-osan 72–81 kappale) PI:n velkaprofiili on otettu asianmukaisesti huomioon [...]:n tekemän arvioinnin mukaisesti (ks. johdanto-osan 53–58 kappale), ja siinä esitetään synteettinen riskin mittari eli tuottojen volatiliteetti. Komissio huomautti kuitenkin, että ehdotettujen vaihtoehtoisten sijoitusten riskitaso poikkeaa sopimuksen riskitasosta eikä näiden sijoitusten tuottoa – ellei sitä riskipainoteta – voida verrata sopimuksen mukaiseen tuottoon. |
| --- | --- |

—

[...]:n tutkimuksessa esitetyssä muiden sijoitusstrategioiden vertailuanalyysissa (ks. johdanto-osan 72–81 kappale) PI:n velkaprofiili on otettu asianmukaisesti huomioon [...]:n tekemän arvioinnin mukaisesti (ks. johdanto-osan 53–58 kappale), ja siinä esitetään synteettinen riskin mittari eli tuottojen volatiliteetti. Komissio huomautti kuitenkin, että ehdotettujen vaihtoehtoisten sijoitusten riskitaso poikkeaa sopimuksen riskitasosta eikä näiden sijoitusten tuottoa – ellei sitä riskipainoteta – voida verrata sopimuksen mukaiseen tuottoon.

| (92) | Lisäksi Italian mukaan se, ettei PI:lle aiheutunut mitään etua ennakolta, johtui – sekä PI:n että valtion – mahdollisuudesta irtisanoa sopimus vuosittain, jos korvauksesta oli tullut kohtuuton (ks. johdanto-osan 78 kappale). Komission näkemyksen mukaan tämä mahdollisuus ei kuitenkaan sulkenut pois sitä, että PI:lle saattoi aiheutua etua. Irtisanomismahdollisuus ei kattanut ensimmäistä vuotta, eikä Italialla ollut velvollisuutta käyttää sitä seuraavina vuosina, vaikka se olisi ollut hyödyllistä. |
| --- | --- |

(92)

Lisäksi Italian mukaan se, ettei PI:lle aiheutunut mitään etua ennakolta, johtui – sekä PI:n että valtion – mahdollisuudesta irtisanoa sopimus vuosittain, jos korvauksesta oli tullut kohtuuton (ks. johdanto-osan 78 kappale). Komission näkemyksen mukaan tämä mahdollisuus ei kuitenkaan sulkenut pois sitä, että PI:lle saattoi aiheutua etua. Irtisanomismahdollisuus ei kattanut ensimmäistä vuotta, eikä Italialla ollut velvollisuutta käyttää sitä seuraavina vuosina, vaikka se olisi ollut hyödyllistä.

| (93) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Italian esittämien perustelujen perusteella ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä siitä, aiheuttiko sopimus PI:lle edun vai ei. Tämän jälkeen komissio sovelsi unionin yleisen tuomioistuimen kuvailemaa arviointia tähän asiaan. Tätä varten komissio arvioi kaikkien niiden vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden odotettavissa olevat tuotot/riskit, joita olisi voitu käyttää, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut. Komissio valitsi tarjouskilpailulla Perugian yliopiston antamaan teknistä tukea näissä kysymyksissä, ja yliopiston asiantuntijoiden laatima raportti, jäljempänä ’asiantuntijoiden raportti’, valmistui marraskuussa 2015. |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Italian esittämien perustelujen perusteella ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä siitä, aiheuttiko sopimus PI:lle edun vai ei. Tämän jälkeen komissio sovelsi unionin yleisen tuomioistuimen kuvailemaa arviointia tähän asiaan. Tätä varten komissio arvioi kaikkien niiden vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden odotettavissa olevat tuotot/riskit, joita olisi voitu käyttää, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut. Komissio valitsi tarjouskilpailulla Perugian yliopiston antamaan teknistä tukea näissä kysymyksissä, ja yliopiston asiantuntijoiden laatima raportti, jäljempänä ’asiantuntijoiden raportti’, valmistui marraskuussa 2015.

4.2   Asiantuntijoiden raportti

Asiantuntijoiden raportti

| (94) | Asiantuntijoiden raportissa tarkastellaan PI:n sopimuksen nojalla tekemää sijoitusta, jonka tuotosta määrätään sopimuksella, sekä mahdollisia vaihtoehtoisia markkinasijoitusstrategioita, joita PI olisi voinut harkita vuosina 2005–2007 postin käyttötileille talletetuille varoille, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut. Raportissa myös arvioidaan kummankin vaihtoehdon riski-/tuottoprofiileja vain PI:n saatavilla sijoitusajankohtana olleiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(94)

Asiantuntijoiden raportissa tarkastellaan PI:n sopimuksen nojalla tekemää sijoitusta, jonka tuotosta määrätään sopimuksella, sekä mahdollisia vaihtoehtoisia markkinasijoitusstrategioita, joita PI olisi voinut harkita vuosina 2005–2007 postin käyttötileille talletetuille varoille, jos talletusvelvollisuutta ei olisi ollut. Raportissa myös arvioidaan kummankin vaihtoehdon riski-/tuottoprofiileja vain PI:n saatavilla sijoitusajankohtana olleiden tietojen perusteella.

| (95) | Asiantuntijoiden raportissa simuloidaan PI:n vastattavien (eli talletusten) odotettua kehitystä ajan mittaan. Koska nämä vastattavat ovat tallettajien vaatimuksia, PI voi sijoittaa vain ne varat, joita tallettajat eivät nosta tileiltään. Näin ollen asiantuntijat arvioivat niin kutsuttuja vastuumalleja, joilla mallinnetaan niiden varojen määrä, joiden odotetaan olevan PI:n käytettävissä tiettynä ajanjaksona ja jotka PI siten voi sijoittaa. Tätä arviointia varten asiantuntijoiden raportissa erotetaan vastattavien vakaat osat niiden volatiileista osista. Vain vakaat osat voidaan sijoittaa vastaaviin, joilla on lyhyt tai pitkä erääntymisaika, arvioidun vastuumallin mukaisesti. |
| --- | --- |

(95)

Asiantuntijoiden raportissa simuloidaan PI:n vastattavien (eli talletusten) odotettua kehitystä ajan mittaan. Koska nämä vastattavat ovat tallettajien vaatimuksia, PI voi sijoittaa vain ne varat, joita tallettajat eivät nosta tileiltään. Näin ollen asiantuntijat arvioivat niin kutsuttuja vastuumalleja, joilla mallinnetaan niiden varojen määrä, joiden odotetaan olevan PI:n käytettävissä tiettynä ajanjaksona ja jotka PI siten voi sijoittaa. Tätä arviointia varten asiantuntijoiden raportissa erotetaan vastattavien vakaat osat niiden volatiileista osista. Vain vakaat osat voidaan sijoittaa vastaaviin, joilla on lyhyt tai pitkä erääntymisaika, arvioidun vastuumallin mukaisesti.

| (96) | Asiantuntijoiden raportissa käsitellään kahta vastuumallia – vastuumalli 1 ja vastuumalli 2 – jotka eroavat toisistaan sen suhteen, miten talletusten vakaata osaa (eli sitä osaa, jota ei mallinnuksen olettamien mukaisesti nosteta seuraavien 30 vuoden aikana) käsitellään. Asiantuntijoiden raportissa oletetaan, että molemmissa skenaarioissa talletettujen varojen kokonaismäärä vähenee ajan mittaan käyttötilitalletusten nostamisen vuoksi. Vastuumallissa 1 kohdennetaan ulosvirtaukset, joiden mallinnettu erääntymisaika on yli 30 vuotta, suhteellisesti 30 vuoden ajalle. Vastuumallissa 2 kohdennetaan ulosvirtaukset, joiden mallinnettu erääntymisaika on yli 30 vuotta, vuoden 30 ulosvirtaukseen. Asiantuntijoiden raporttien olettamien mukaan ero on merkittävä, koska noin 60 prosentilla kaikista talletuksista mallinnettu ulosvirtausajankohta on vasta 30 vuoden jälkeen. Tämän perusteella vastuumallissa 1 ulosvirtauksia tapahtuu säännöllisesti vuoden 1 ja vuoden 30 välillä, kun taas vastuumallissa 2 vain 40 prosenttia ulosvirtauksista tapahtuu vuoden 1 ja vuoden 30 välillä ja 60 prosenttia pelkästään vuonna 30. |
| --- | --- |

(96)

Asiantuntijoiden raportissa käsitellään kahta vastuumallia – vastuumalli 1 ja vastuumalli 2 – jotka eroavat toisistaan sen suhteen, miten talletusten vakaata osaa (eli sitä osaa, jota ei mallinnuksen olettamien mukaisesti nosteta seuraavien 30 vuoden aikana) käsitellään. Asiantuntijoiden raportissa oletetaan, että molemmissa skenaarioissa talletettujen varojen kokonaismäärä vähenee ajan mittaan käyttötilitalletusten nostamisen vuoksi. Vastuumallissa 1 kohdennetaan ulosvirtaukset, joiden mallinnettu erääntymisaika on yli 30 vuotta, suhteellisesti 30 vuoden ajalle. Vastuumallissa 2 kohdennetaan ulosvirtaukset, joiden mallinnettu erääntymisaika on yli 30 vuotta, vuoden 30 ulosvirtaukseen. Asiantuntijoiden raporttien olettamien mukaan ero on merkittävä, koska noin 60 prosentilla kaikista talletuksista mallinnettu ulosvirtausajankohta on vasta 30 vuoden jälkeen. Tämän perusteella vastuumallissa 1 ulosvirtauksia tapahtuu säännöllisesti vuoden 1 ja vuoden 30 välillä, kun taas vastuumallissa 2 vain 40 prosenttia ulosvirtauksista tapahtuu vuoden 1 ja vuoden 30 välillä ja 60 prosenttia pelkästään vuonna 30.

| (97) | Siitä, kumpi vastuumalleista muodostaa asianmukaisemman olettaman, asiantuntijoiden raportissa katsotaan, että vähemmän varovainen vastuumalli 2 on asianmukaisempi. Tämän päätelmän tueksi asiantuntijoiden raportissa väitetään, että PI poikkeaa tyypillisestä liikepankista siinä suhteessa, että i) pankkeihin sovellettava vakavaraisuussääntely ja siten vaatimus suuremmasta pääomasta pitkäaikaisia sijoituksia varten ei koskenut PI:tä; ja ii) PI ei ole alttiina samalle suurten nostojen ja likviditeettikriisin riskille kuin tavallinen pankki, koska suuri osa sijoittajista katsoo PI:n olevan yhtä kuin Italia. Asiantuntijoiden raportissa väitetään, että tämä käsitys on yhdenmukainen sen odotuksen kanssa, että likviditeettikriisin sattuessa Italian olisi pakko rahoittaa PI:n mahdollinen maksukyvyttömyysasema välttääkseen leviävä vaikutus, joka heikentäisi koko julkisen velan luottokelpoisuutta. |
| --- | --- |

(97)

Siitä, kumpi vastuumalleista muodostaa asianmukaisemman olettaman, asiantuntijoiden raportissa katsotaan, että vähemmän varovainen vastuumalli 2 on asianmukaisempi. Tämän päätelmän tueksi asiantuntijoiden raportissa väitetään, että PI poikkeaa tyypillisestä liikepankista siinä suhteessa, että i) pankkeihin sovellettava vakavaraisuussääntely ja siten vaatimus suuremmasta pääomasta pitkäaikaisia sijoituksia varten ei koskenut PI:tä; ja ii) PI ei ole alttiina samalle suurten nostojen ja likviditeettikriisin riskille kuin tavallinen pankki, koska suuri osa sijoittajista katsoo PI:n olevan yhtä kuin Italia. Asiantuntijoiden raportissa väitetään, että tämä käsitys on yhdenmukainen sen odotuksen kanssa, että likviditeettikriisin sattuessa Italian olisi pakko rahoittaa PI:n mahdollinen maksukyvyttömyysasema välttääkseen leviävä vaikutus, joka heikentäisi koko julkisen velan luottokelpoisuutta.

| (98) | Komissio huomauttaa, että asiantuntijoiden raportin mukaan PI:n valtionkassan tilille tallettamat varat eivät tosiasiallisesti olleet luonteeltaan lyhytaikaisia. Varojen lyhyeen sijoitusaikaan viittasi ABI, joka väitti, että valtionkassaan tehtyjen talletusten korvauksen olisi pitänyt olla niiden lyhytaikaisen luonteen mukainen (ks. johdanto-osan 45 kappale). Samalla komissio muistuttaa, että PI:n valtionkassaan tallettamien varojen pitkäaikainen luonne – kuten asiantuntijoiden raportissa arvioidaan – ei ole riittävä peruste valtiontuen puuttumisen toteamiseksi. Vuoden 2013 tuomiossa edellytetyn arvioinnin mukaan sekä talletusvelvollisuuden mukaisten että ilman sitä syntyvien tuottojen/riskien merkityksellinen vertailu on tarpeen, jotta voidaan määrittää tehokkaasti, aiheuttiko toimenpide PI:lle edun. |
| --- | --- |

(98)

Komissio huomauttaa, että asiantuntijoiden raportin mukaan PI:n valtionkassan tilille tallettamat varat eivät tosiasiallisesti olleet luonteeltaan lyhytaikaisia. Varojen lyhyeen sijoitusaikaan viittasi ABI, joka väitti, että valtionkassaan tehtyjen talletusten korvauksen olisi pitänyt olla niiden lyhytaikaisen luonteen mukainen (ks. johdanto-osan 45 kappale). Samalla komissio muistuttaa, että PI:n valtionkassaan tallettamien varojen pitkäaikainen luonne – kuten asiantuntijoiden raportissa arvioidaan – ei ole riittävä peruste valtiontuen puuttumisen toteamiseksi. Vuoden 2013 tuomiossa edellytetyn arvioinnin mukaan sekä talletusvelvollisuuden mukaisten että ilman sitä syntyvien tuottojen/riskien merkityksellinen vertailu on tarpeen, jotta voidaan määrittää tehokkaasti, aiheuttiko toimenpide PI:lle edun.

| (99) | Tämän mukaisesti asiantuntijoiden raportissa laaditaan dynaaminen korkomalli, jonka avulla voidaan laskea joukkovelkakirjojen hinnat korkokäyrän mallin perusteella minä tahansa tulevana ajankohtana. Raportissa otetaan huomioon kolme korkoskenaariota: sopimuksen tekoajankohtana vallinneeseen korkokäyrään verrattuna muuttumattomat (vakaat), nousevat ja laskevat korot. |
| --- | --- |

(99)

Tämän mukaisesti asiantuntijoiden raportissa laaditaan dynaaminen korkomalli, jonka avulla voidaan laskea joukkovelkakirjojen hinnat korkokäyrän mallin perusteella minä tahansa tulevana ajankohtana. Raportissa otetaan huomioon kolme korkoskenaariota: sopimuksen tekoajankohtana vallinneeseen korkokäyrään verrattuna muuttumattomat (vakaat), nousevat ja laskevat korot.

| (100) | Asiantuntijoiden raportissa tarkastellaan tämän jälkeen PI:n talletusvelvollisuuden mukaisesti suorittaman todellisen sijoituksen, jonka tuotosta määrätään sopimuksessa, riski-/tuotto-ominaisuuksia. Tässä riski – joka johtuu yksinomaan koron muutoksista, jotka vaikuttavat sopimuksen mukaisen korvauksen laskennassa käytettäviin joukkovelkakirjojen hintoihin – on hyvin pieni. Riskitaso on muuttumattomassa skenaariossa 0,11 prosenttia, nousevassa skenaariossa 0,17 prosenttia ja laskevassa skenaariossa 0,06 prosenttia. |
| --- | --- |

(100)

Asiantuntijoiden raportissa tarkastellaan tämän jälkeen PI:n talletusvelvollisuuden mukaisesti suorittaman todellisen sijoituksen, jonka tuotosta määrätään sopimuksessa, riski-/tuotto-ominaisuuksia. Tässä riski – joka johtuu yksinomaan koron muutoksista, jotka vaikuttavat sopimuksen mukaisen korvauksen laskennassa käytettäviin joukkovelkakirjojen hintoihin – on hyvin pieni. Riskitaso on muuttumattomassa skenaariossa 0,11 prosenttia, nousevassa skenaariossa 0,17 prosenttia ja laskevassa skenaariossa 0,06 prosenttia.

| (101) | Mitä tulee käytettävissä olleisiin sijoitusstrategioihin, PI sai sijoitusajankohtana sijoittaa vain euroalueen investointiluokan joukkovelkakirjoihin. Näin ollen asiantuntijat tarkastelevat erääntymisajaltaan vaihtelevien Italian valtion joukkovelkakirjoihin perustuvia strategioita käyttäen vertailukohtana euroalueen joukkovelkakirjoja. |
| --- | --- |

(101)

Mitä tulee käytettävissä olleisiin sijoitusstrategioihin, PI sai sijoitusajankohtana sijoittaa vain euroalueen investointiluokan joukkovelkakirjoihin. Näin ollen asiantuntijat tarkastelevat erääntymisajaltaan vaihtelevien Italian valtion joukkovelkakirjoihin perustuvia strategioita käyttäen vertailukohtana euroalueen joukkovelkakirjoja.

| (102) | Käytettävissä olleiden sijoitusstrategioiden yhteydessä asiantuntijoiden raportissa otetaan huomioon kaksi pääriskiä: PI:n varojen (Italian valtion joukkovelkakirjat) ja vastattavien (talletukset) erääntymisaikojen välisestä erosta johtuva riski sekä Italian valtion maksukyvyttömyysriski. |
| --- | --- |

(102)

Käytettävissä olleiden sijoitusstrategioiden yhteydessä asiantuntijoiden raportissa otetaan huomioon kaksi pääriskiä: PI:n varojen (Italian valtion joukkovelkakirjat) ja vastattavien (talletukset) erääntymisaikojen välisestä erosta johtuva riski sekä Italian valtion maksukyvyttömyysriski.

| (103) | Varojen ja vastattavien erääntymisaikojen ero aiheuttaa likviditeettiriskin (eli riskin siitä, että PI:llä ei ole tarpeeksi likvidejä varoja vastatakseen tallettajien nostopyyntöihin tiettynä ajankohtana). Likviditeettiriski on kuitenkin rajallinen, jos varat (eli Italian valtion joukkovelkakirjat) ovat helposti myytävissä. Jos PI:n olisi myytävä nämä joukkovelkakirjat ennen niiden erääntymistä, markkinahinta perustuisi kyseisenä ajankohtana vallitsevaan korkoon, mikä altistaa PI:n korkoriskille, joka aiheuttaa mahdollisia luovutusvoittoja tai -tappioita. Tämä riski mallinnetaan nimenomaisesti asiantuntijoiden raportissa. |
| --- | --- |

(103)

Varojen ja vastattavien erääntymisaikojen ero aiheuttaa likviditeettiriskin (eli riskin siitä, että PI:llä ei ole tarpeeksi likvidejä varoja vastatakseen tallettajien nostopyyntöihin tiettynä ajankohtana). Likviditeettiriski on kuitenkin rajallinen, jos varat (eli Italian valtion joukkovelkakirjat) ovat helposti myytävissä. Jos PI:n olisi myytävä nämä joukkovelkakirjat ennen niiden erääntymistä, markkinahinta perustuisi kyseisenä ajankohtana vallitsevaan korkoon, mikä altistaa PI:n korkoriskille, joka aiheuttaa mahdollisia luovutusvoittoja tai -tappioita. Tämä riski mallinnetaan nimenomaisesti asiantuntijoiden raportissa.

| (104) | Valtion maksukyvyttömyysriskin osalta asiantuntijoiden raportissa huomautetaan, että sopimuksen mukaan PI kantaa myös Italian valtion maksukyvyttömyysriskin. Tästä syystä asiantuntijoiden raportissa katsotaan, että kun mallissa käytetään Italian valtion joukkovelkakirjoja, valtion maksukyvyttömyysriski on molemmissa strategioissa sama ja vertailu on tasapuolinen ilman nimenomaista mallinnusta. |
| --- | --- |

(104)

Valtion maksukyvyttömyysriskin osalta asiantuntijoiden raportissa huomautetaan, että sopimuksen mukaan PI kantaa myös Italian valtion maksukyvyttömyysriskin. Tästä syystä asiantuntijoiden raportissa katsotaan, että kun mallissa käytetään Italian valtion joukkovelkakirjoja, valtion maksukyvyttömyysriski on molemmissa strategioissa sama ja vertailu on tasapuolinen ilman nimenomaista mallinnusta.

| (105) | Asiantuntijoiden raportissa analysoidaan viisi erilaista strategiaa:






  — | Ensimmäinen sijoitusstrategia on osta ja pidä -strategia. Tämän strategian mukaan PI ostaa Italian valtion joukkovelkakirjoja ja pitää ne erääntymiseen asti. Asiantuntijoiden raportissa oletetaan, että tällaisia joukkovelkakirjoja on saatavilla kaikilla erääntymisajoilla (eli miksi tahansa ajanjaksoksi) ja että ne hinnoitellaan mallinnetun tuottokäyrän mukaan. Koska tarvittavia joukkovelkakirjoja voidaan ostaa siten, että ne vastaavat tarkalleen varojen erääntymisaikaa, strategia johtaa varojen ja vastattavien erääntymisajan täydelliseen vastaavuuteen, ja tästä syystä tässä strategiassa ei ole lainkaan korkoriskiä. |
| --- | --- | --- |

(105)

Asiantuntijoiden raportissa analysoidaan viisi erilaista strategiaa:

—

Ensimmäinen sijoitusstrategia on osta ja pidä -strategia. Tämän strategian mukaan PI ostaa Italian valtion joukkovelkakirjoja ja pitää ne erääntymiseen asti. Asiantuntijoiden raportissa oletetaan, että tällaisia joukkovelkakirjoja on saatavilla kaikilla erääntymisajoilla (eli miksi tahansa ajanjaksoksi) ja että ne hinnoitellaan mallinnetun tuottokäyrän mukaan. Koska tarvittavia joukkovelkakirjoja voidaan ostaa siten, että ne vastaavat tarkalleen varojen erääntymisaikaa, strategia johtaa varojen ja vastattavien erääntymisajan täydelliseen vastaavuuteen, ja tästä syystä tässä strategiassa ei ole lainkaan korkoriskiä.

| — | Toinen strategia on samanlainen kuin ensimmäinen lukuun ottamatta oletusta, jonka mukaan joukkovelkakirjoja on saatavilla miksi tahansa ajanjaksoksi. Nyt PI:llä on tietty korkoriski, koska talletusten ulosvirtauksia on odotettavissa aikoina, jolloin markkinoilla ei ole saatavilla joukkovelkakirjoja niiden kattamiseksi. Tästä syystä PI saattaa joutua sijoittamaan joihinkin joukkovelkakirjoihin, joiden erääntymisaika on pidempi, ja myymään ne ennen erääntymistä odotettavissa olevien talletusten ulosvirtausten kattamiseksi, mikä aiheuttaa tietyn luovutusvoittojen tai -tappioiden riskin. |
| --- | --- |

—

Toinen strategia on samanlainen kuin ensimmäinen lukuun ottamatta oletusta, jonka mukaan joukkovelkakirjoja on saatavilla miksi tahansa ajanjaksoksi. Nyt PI:llä on tietty korkoriski, koska talletusten ulosvirtauksia on odotettavissa aikoina, jolloin markkinoilla ei ole saatavilla joukkovelkakirjoja niiden kattamiseksi. Tästä syystä PI saattaa joutua sijoittamaan joihinkin joukkovelkakirjoihin, joiden erääntymisaika on pidempi, ja myymään ne ennen erääntymistä odotettavissa olevien talletusten ulosvirtausten kattamiseksi, mikä aiheuttaa tietyn luovutusvoittojen tai -tappioiden riskin.

| — | Kolmas strategia on myös osta ja pidä -strategia, mutta se sisältää vapaaehtoisen strategisen erääntymisaikojen eron joukkovelkakirjojen ja talletusten välillä. Tässä erääntymisaikojen ero syntyy siitä, että PI sijoittaa varoihin, joiden erääntymisaika on pidempi kuin odotettavissa olevien talletusten ulosvirtausten. Näin ollen PI hyväksyy korkoriskin, joka liittyy siihen, että sen on myytävä kohde-etuutena oleva joukkovelkakirja kattaakseen sitä vastaavan talletussaatavan tällaisen saatavan syntyessä vastikkeena pidemmän erääntymisajan omaavien joukkovelkakirjojen suuremmasta tuotosta. |
| --- | --- |

—

Kolmas strategia on myös osta ja pidä -strategia, mutta se sisältää vapaaehtoisen strategisen erääntymisaikojen eron joukkovelkakirjojen ja talletusten välillä. Tässä erääntymisaikojen ero syntyy siitä, että PI sijoittaa varoihin, joiden erääntymisaika on pidempi kuin odotettavissa olevien talletusten ulosvirtausten. Näin ollen PI hyväksyy korkoriskin, joka liittyy siihen, että sen on myytävä kohde-etuutena oleva joukkovelkakirja kattaakseen sitä vastaavan talletussaatavan tällaisen saatavan syntyessä vastikkeena pidemmän erääntymisajan omaavien joukkovelkakirjojen suuremmasta tuotosta.

| — | Neljäs strategia on dynaaminen kaupankäyntistrategia, jossa PI ostaa ja myy joukkovelkakirjoja dynaamisesti. Siinä PI sijoittaa kaikki postin käyttötileille talletetut varat tietyn erääntymisajan omaavaan joukkovelkakirjaan – raportissa tarkastellaan viiden, kymmenen tai kahdenkymmenen vuoden erääntymisaikoja – myy sen 15 päivän kuluttua ja sijoittaa tästä saadun tuoton toiseen joukkovelkakirjaan, jolla on sama erääntymisaika (eli ostettu uusi joukkovelkakirja erääntyy 15 päivää myydyn joukkovelkakirjan jälkeen). Koska talletusten ulosvirtaukset otetaan huomioon vasta kunkin vuoden lopussa, kunakin vuonna sijoitetun määrän katsotaan pysyvän muuttumattomana ulosvirtauksien suhteen, ja se vaihtelee vain koron muutosten osalta. Näin ollen tästä strategiasta seuraavat vuotuiset tuottoasteet ovat riippumattomia vastuumallista. |
| --- | --- |

—

Neljäs strategia on dynaaminen kaupankäyntistrategia, jossa PI ostaa ja myy joukkovelkakirjoja dynaamisesti. Siinä PI sijoittaa kaikki postin käyttötileille talletetut varat tietyn erääntymisajan omaavaan joukkovelkakirjaan – raportissa tarkastellaan viiden, kymmenen tai kahdenkymmenen vuoden erääntymisaikoja – myy sen 15 päivän kuluttua ja sijoittaa tästä saadun tuoton toiseen joukkovelkakirjaan, jolla on sama erääntymisaika (eli ostettu uusi joukkovelkakirja erääntyy 15 päivää myydyn joukkovelkakirjan jälkeen). Koska talletusten ulosvirtaukset otetaan huomioon vasta kunkin vuoden lopussa, kunakin vuonna sijoitetun määrän katsotaan pysyvän muuttumattomana ulosvirtauksien suhteen, ja se vaihtelee vain koron muutosten osalta. Näin ollen tästä strategiasta seuraavat vuotuiset tuottoasteet ovat riippumattomia vastuumallista.

| — | Viidentenä strategiana raportissa tarkastellaan myös sitä vaihtoehtoa, että PI sijoittaa pelkästään pitkäaikaisten euroalueen joukkovelkakirjojen indeksiin. Tämä indeksi sisältää euroalueen valtioiden (eikä vain Italian) joukkovelkakirjoja, joiden erääntymisaika on yli 10 vuotta. Tämä strategia poikkeaa aiempien strategioiden kehyksestä sikäli, että luottoriski ei liity vain Italian valtion joukkovelkakirjoihin, vaan yhdistelmään euroalueen joukkovelkakirjoja. Tämän lisäriskin kattamiseksi siinä tehdään täydentäviä mallinnusolettamia. Myös tässä strategiassa talletusten ulosvirtaukset otetaan huomioon vasta kunkin vuoden lopussa, jolloin vuotuiset tuotot eivät ole riippuvaisia vastuumallista. |
| --- | --- |

—

Viidentenä strategiana raportissa tarkastellaan myös sitä vaihtoehtoa, että PI sijoittaa pelkästään pitkäaikaisten euroalueen joukkovelkakirjojen indeksiin. Tämä indeksi sisältää euroalueen valtioiden (eikä vain Italian) joukkovelkakirjoja, joiden erääntymisaika on yli 10 vuotta. Tämä strategia poikkeaa aiempien strategioiden kehyksestä sikäli, että luottoriski ei liity vain Italian valtion joukkovelkakirjoihin, vaan yhdistelmään euroalueen joukkovelkakirjoja. Tämän lisäriskin kattamiseksi siinä tehdään täydentäviä mallinnusolettamia. Myös tässä strategiassa talletusten ulosvirtaukset otetaan huomioon vasta kunkin vuoden lopussa, jolloin vuotuiset tuotot eivät ole riippuvaisia vastuumallista.

| (106) | Asiantuntijoiden raportissa simuloidaan kaikkia viittä sijoitusstrategiaa. Euroalueen valtion joukkovelkakirjojen strategiaa lukuun ottamatta kaikkien strategioiden riski-/tuottoprofiili arvioidaan kolmen erilaisen korkoskenaarion, muuttumattomien, nousevien ja laskevien korkojen, perusteella. |
| --- | --- |

(106)

Asiantuntijoiden raportissa simuloidaan kaikkia viittä sijoitusstrategiaa. Euroalueen valtion joukkovelkakirjojen strategiaa lukuun ottamatta kaikkien strategioiden riski-/tuottoprofiili arvioidaan kolmen erilaisen korkoskenaarion, muuttumattomien, nousevien ja laskevien korkojen, perusteella.

| (107) | Lopuksi asiantuntijoiden raportissa tarkastellaan sitä, mitä sijoitusstrategiaa PI sovelsi, kun varat vapautettiin tallennusvelvollisuudesta vuonna 2007. Raportissa osoitetaan, että varat sijoitettiin viiden vuoden euroalueen joukkovelkakirjoihin, jotka tuottavat tällaisen sijoituksen riski-/tuottotuloksen niiden mallin perusteella. Asiantuntijoiden raportissa päätellään, että strategia ei ollut paras mahdollinen, koska sen tuotto oli pienempi ja riski suurempi (0,65 prosenttia) kuin mitä olisi saavutettu noudattamalla jotakin vaihtoehtoisista sijoitusstrategioista. |
| --- | --- |

(107)

Lopuksi asiantuntijoiden raportissa tarkastellaan sitä, mitä sijoitusstrategiaa PI sovelsi, kun varat vapautettiin tallennusvelvollisuudesta vuonna 2007. Raportissa osoitetaan, että varat sijoitettiin viiden vuoden euroalueen joukkovelkakirjoihin, jotka tuottavat tällaisen sijoituksen riski-/tuottotuloksen niiden mallin perusteella. Asiantuntijoiden raportissa päätellään, että strategia ei ollut paras mahdollinen, koska sen tuotto oli pienempi ja riski suurempi (0,65 prosenttia) kuin mitä olisi saavutettu noudattamalla jotakin vaihtoehtoisista sijoitusstrategioista.

| (108) | Arvioituaan kaikkien sijoitusstrategioiden riski-/tuottoprofiilit asiantuntijat määrittivät salkun hinnoittelua koskevan teorian avulla, aiheuttiko sijoitus, joka PI:n oli talletusvelvollisuuden nojalla tehtävä ja jonka tuotosta määrättiin sopimuksella, tosiasiallisesti taloudellisen edun PI:lle (eli oliko sopimuksen nojalla saatu tuotto sijoituksen riskin huomioon ottaen suurempi kuin tuotot, joita olisi voitu saada vastaavilla riskitasoilla vaihtoehtoisista sijoituksista). |
| --- | --- |

(108)

Arvioituaan kaikkien sijoitusstrategioiden riski-/tuottoprofiilit asiantuntijat määrittivät salkun hinnoittelua koskevan teorian avulla, aiheuttiko sijoitus, joka PI:n oli talletusvelvollisuuden nojalla tehtävä ja jonka tuotosta määrättiin sopimuksella, tosiasiallisesti taloudellisen edun PI:lle (eli oliko sopimuksen nojalla saatu tuotto sijoituksen riskin huomioon ottaen suurempi kuin tuotot, joita olisi voitu saada vastaavilla riskitasoilla vaihtoehtoisista sijoituksista).

| (109) | Tätä varten asiantuntijoiden raportissa yhdistettiin kaikkien käytettävissä olleiden vaihtoehtoisten sijoitusten riski-/tuotto-ominaisuudet yhdeksi sijoitusfunktioksi, joka ilmaisee saatavissa olevan markkinatuoton otetun riskin funktiona. Jos sopimuksen riski-/tuotto-ominaisuudet ovat tätä funktiota paremmat (eli jos PI saisi sopimuksen nojalla suuremman tuoton vastaavasta riskistä kuin mitä se saisi markkinoilta), olisi pääteltävä, että etu oli ollut olemassa. |
| --- | --- |

(109)

Tätä varten asiantuntijoiden raportissa yhdistettiin kaikkien käytettävissä olleiden vaihtoehtoisten sijoitusten riski-/tuotto-ominaisuudet yhdeksi sijoitusfunktioksi, joka ilmaisee saatavissa olevan markkinatuoton otetun riskin funktiona. Jos sopimuksen riski-/tuotto-ominaisuudet ovat tätä funktiota paremmat (eli jos PI saisi sopimuksen nojalla suuremman tuoton vastaavasta riskistä kuin mitä se saisi markkinoilta), olisi pääteltävä, että etu oli ollut olemassa.

| (110) | Näiden näkökohtien perusteella raportissa päätellään, että sopimus tuotti PI:lle suuremman tuoton vain, jos käytetään varovaista vastuumallia 1 ja odotetaan korkojen nousevan. Tässä skenaariossa etu olisi vain 0,29 prosenttiyksikköä, kun otetaan huomioon, että PI oli myöhemmin valmis hyväksymään 0,65 prosentin riskin. Vastuumallin 2 mukaan PI:lle ei olisi missään korkoskenaariossa aiheutunut etua. |
| --- | --- |

(110)

Näiden näkökohtien perusteella raportissa päätellään, että sopimus tuotti PI:lle suuremman tuoton vain, jos käytetään varovaista vastuumallia 1 ja odotetaan korkojen nousevan. Tässä skenaariossa etu olisi vain 0,29 prosenttiyksikköä, kun otetaan huomioon, että PI oli myöhemmin valmis hyväksymään 0,65 prosentin riskin. Vastuumallin 2 mukaan PI:lle ei olisi missään korkoskenaariossa aiheutunut etua.

4.3   Komission arviointi asiantuntijoiden raportista

Komission arviointi asiantuntijoiden raportista

| (111) | Komissio pitää eräitä skenaarioita muita uskottavampina asiantuntijoiden raportissa tehtyjen erityisten oletusten tai tulkintojen suhteen. Komissio on eri mieltä erityisesti vastuumallin 2 käytöstä. |
| --- | --- |

(111)

Komissio pitää eräitä skenaarioita muita uskottavampina asiantuntijoiden raportissa tehtyjen erityisten oletusten tai tulkintojen suhteen. Komissio on eri mieltä erityisesti vastuumallin 2 käytöstä.

| (112) | Komissio huomauttaa, että asiantuntijoiden raportissa käytetään vain ennen sopimuksen tekemistä saatavilla olleita tietoja, kuten vuoden 2013 tuomiossa edellytettiin, lukuun ottamatta viittausta 0,65 prosentin riskitasoon, jonka PI hyväksyi talletusvelvollisuuden päätyttyä. Komissio on eri mieltä 0,65 prosentin käyttämisestä asianmukaisena riskitasona, jolla arvioidaan odotettua tuottoa siinä tapauksessa, että talletusvelvollisuutta ei olisi ollut. |
| --- | --- |

(112)

Komissio huomauttaa, että asiantuntijoiden raportissa käytetään vain ennen sopimuksen tekemistä saatavilla olleita tietoja, kuten vuoden 2013 tuomiossa edellytettiin, lukuun ottamatta viittausta 0,65 prosentin riskitasoon, jonka PI hyväksyi talletusvelvollisuuden päätyttyä. Komissio on eri mieltä 0,65 prosentin käyttämisestä asianmukaisena riskitasona, jolla arvioidaan odotettua tuottoa siinä tapauksessa, että talletusvelvollisuutta ei olisi ollut.

| (113) | Ensinnäkin vastuumallin valinnalla on merkittävä vaikutus eri sijoitusstrategioiden odotettuun tuottoon. Kuten johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa todettiin, vastuumallin 1 tai 2 valinnasta seuraa merkittäviä eroja talletusten ulosvirtauksia koskevien oletusten suhteen. PI:n talletusten keskimääräinen kesto – eli sen ajan painotettu keskiarvo, jona nämä talletukset pidetään saatavilla – vaihtelee merkittävästi vastuumallin 1 noin yhdeksästä vastuumallin 2 noin neljääntoista vuoteen. |
| --- | --- |

(113)

Ensinnäkin vastuumallin valinnalla on merkittävä vaikutus eri sijoitusstrategioiden odotettuun tuottoon. Kuten johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa todettiin, vastuumallin 1 tai 2 valinnasta seuraa merkittäviä eroja talletusten ulosvirtauksia koskevien oletusten suhteen. PI:n talletusten keskimääräinen kesto – eli sen ajan painotettu keskiarvo, jona nämä talletukset pidetään saatavilla – vaihtelee merkittävästi vastuumallin 1 noin yhdeksästä vastuumallin 2 noin neljääntoista vuoteen.

| (114) | Komissio huomauttaa, että sekä vastuumallin 1 että vastuumallin 2 mukaiset kestot ylittävät Euroopan pankkiviranomaisen, jäljempänä ’EPV’, talletusten kaltaisten erääntymättömien vastattavien mallinnusta varten suosittaman viiden vuoden enimmäiskeston. |
| --- | --- |

(114)

Komissio huomauttaa, että sekä vastuumallin 1 että vastuumallin 2 mukaiset kestot ylittävät Euroopan pankkiviranomaisen, jäljempänä ’EPV’, talletusten kaltaisten erääntymättömien vastattavien mallinnusta varten suosittaman viiden vuoden enimmäiskeston.

| (115) | Komissio on arvioinut kysymystä vuoden 2013 tuomiossa vaaditussa arvioinnissa käytettävästä PI:n talletusten keskimääräisestä kestosta. Se katsoo, että vastuumalli 2 vaikuttaa huomattavan ylioptimistiselta asiakastalletusten odotetun keskimääräisen säilytysajan suhteen. PI:n asiakastalletusten kesto voi kuitenkin käytännössä olla pidempi kuin EPV:n suosittamat viisi vuotta, kuten asiantuntijoiden raportissa ehdotetaan. Komissio on arvioinnissaan tasapainottanut seuraavat näkökohdat:






  a) | EPV:n suositukset talletuksen viisivuotisesta kestosta annettiin vasta 2015, kun sääntelyvaatimuksia oli vahvistettu vakuusvaatimusten osalta. |
| --- | --- | --- |

(115)

Komissio on arvioinut kysymystä vuoden 2013 tuomiossa vaaditussa arvioinnissa käytettävästä PI:n talletusten keskimääräisestä kestosta. Se katsoo, että vastuumalli 2 vaikuttaa huomattavan ylioptimistiselta asiakastalletusten odotetun keskimääräisen säilytysajan suhteen. PI:n asiakastalletusten kesto voi kuitenkin käytännössä olla pidempi kuin EPV:n suosittamat viisi vuotta, kuten asiantuntijoiden raportissa ehdotetaan. Komissio on arvioinnissaan tasapainottanut seuraavat näkökohdat:

a)

EPV:n suositukset talletuksen viisivuotisesta kestosta annettiin vasta 2015, kun sääntelyvaatimuksia oli vahvistettu vakuusvaatimusten osalta.

| b) | EPV:n nykyisten suositusten mukaan pidempää kestoa voidaan pitää asianmukaisena, jos talletuksia vastaanottava laitos voi osoittaa, että se on mallintanut talletusten uudelleenhinnoitteluprofiilinsa (26) paikkansapitävästi. |
| --- | --- |

b)

EPV:n nykyisten suositusten mukaan pidempää kestoa voidaan pitää asianmukaisena, jos talletuksia vastaanottava laitos voi osoittaa, että se on mallintanut talletusten uudelleenhinnoitteluprofiilinsa (26) paikkansapitävästi.

26

| c) | Kuten Italiakin väitti (ks. johdanto-osan 53–56 kappale), postipankkien asiakasprofiilia voitiin pitää vakaampana kuin tyypillisten liikepankkien asiakasprofiilia. Postipankit voivat houkutella asiakkaita, joiden tulot ovat keskitasoa tai sitä alempia, ja vanhempia asiakkaita, jotka ovat yleensä vähemmän herkkiä koroille. Näin ollen PI:n talletusten keston voitiin odottaa ylittävän EPV:n suosittamat viisi vuotta. |
| --- | --- |

c)

Kuten Italiakin väitti (ks. johdanto-osan 53–56 kappale), postipankkien asiakasprofiilia voitiin pitää vakaampana kuin tyypillisten liikepankkien asiakasprofiilia. Postipankit voivat houkutella asiakkaita, joiden tulot ovat keskitasoa tai sitä alempia, ja vanhempia asiakkaita, jotka ovat yleensä vähemmän herkkiä koroille. Näin ollen PI:n talletusten keston voitiin odottaa ylittävän EPV:n suosittamat viisi vuotta.

| d) | Samalla komissio katsoo, että asiantuntijoiden raportissa esitetyt ja johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa selostetut perustelut eivät ole riittävät vastuumallin 2 käyttämiseksi vastuumallin 1 sijasta. Asiantuntijoiden raportissa väitetään, että vastuumalli 2 voisi olla tässä nimenomaisessa tapauksessa perusteltu, koska pankkeihin sovellettava vakavaraisuussääntely ei koskenut PI:tä ja suuri osa sijoittajista käsitti PI:N olevan yhtä kuin Italia. Komissio katsoo kuitenkin, että






  (1) | PI:tä koskevien lakisääteisten pääomavaatimusten puuttuminen ei sinänsä vaikuta sen tallettajien käyttäytymiseen eikä varsinkaan siten, että se lisäisi heidän PI:hin tekemiensä talletusten kestoa; |
| --- | --- | --- |

d)

Samalla komissio katsoo, että asiantuntijoiden raportissa esitetyt ja johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa selostetut perustelut eivät ole riittävät vastuumallin 2 käyttämiseksi vastuumallin 1 sijasta. Asiantuntijoiden raportissa väitetään, että vastuumalli 2 voisi olla tässä nimenomaisessa tapauksessa perusteltu, koska pankkeihin sovellettava vakavaraisuussääntely ei koskenut PI:tä ja suuri osa sijoittajista käsitti PI:N olevan yhtä kuin Italia. Komissio katsoo kuitenkin, että

(1)

PI:tä koskevien lakisääteisten pääomavaatimusten puuttuminen ei sinänsä vaikuta sen tallettajien käyttäytymiseen eikä varsinkaan siten, että se lisäisi heidän PI:hin tekemiensä talletusten kestoa;

| (2) | tallettajien ei voida odottaa pitävän PI:n riskiprofiilia samana kuin Italian. Jos oletetaan, että Italian täytyisi rahoittaa PI:n maksukyvyttömyysasema, mihin asiantuntijoiden raportissa viitataan, tämä merkitsisi valtiontuen olemassaoloa epäsuoran takauksen muodossa. |
| --- | --- |

(2)

tallettajien ei voida odottaa pitävän PI:n riskiprofiilia samana kuin Italian. Jos oletetaan, että Italian täytyisi rahoittaa PI:n maksukyvyttömyysasema, mihin asiantuntijoiden raportissa viitataan, tämä merkitsisi valtiontuen olemassaoloa epäsuoran takauksen muodossa.

| (116) | Edellä esitetyn perusteella komissio hyväksyy vastuumallin 1 realistisena oletuksena, jonka avulla määritetään varovainen sijoitusstrategia, jota PI olisi noudattanut kyseisenä ajanjaksona, ellei talletusvelvollisuutta olisi ollut. |
| --- | --- |

(116)

Edellä esitetyn perusteella komissio hyväksyy vastuumallin 1 realistisena oletuksena, jonka avulla määritetään varovainen sijoitusstrategia, jota PI olisi noudattanut kyseisenä ajanjaksona, ellei talletusvelvollisuutta olisi ollut.

| (117) | Lisäksi komissio muistuttaa, että asiantuntijoiden raportin mukaan odotettu sopimuksen mukainen korko on 0,29 prosenttiyksikköä suurempi kuin vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden odotettu tuotto vain nousevien korkojen skenaariossa (ks. johdanto-osan 110 kappale). Tämä 0,29 prosenttiyksikköä on kuitenkin laskettu vertaamalla odotettua markkinatuottoa 0,65 prosentin riskitasolla, kun sopimuksen mukaisen tuoton riskitaso oli 0,17 prosenttia nousevien korkojen skenaariossa. |
| --- | --- |

(117)

Lisäksi komissio muistuttaa, että asiantuntijoiden raportin mukaan odotettu sopimuksen mukainen korko on 0,29 prosenttiyksikköä suurempi kuin vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden odotettu tuotto vain nousevien korkojen skenaariossa (ks. johdanto-osan 110 kappale). Tämä 0,29 prosenttiyksikköä on kuitenkin laskettu vertaamalla odotettua markkinatuottoa 0,65 prosentin riskitasolla, kun sopimuksen mukaisen tuoton riskitaso oli 0,17 prosenttia nousevien korkojen skenaariossa.

| (118) | Komissio ei näe mitään perusteltua syytä vertailla tuottoja eri riskitasoilla, varsinkin kun sovellettu 0,65 prosentin riskitaso oli laskettu asiantuntijoiden raportissa ottamalla huomioon sijoitusstrategia, jota PI noudatti sen jälkeen, kun talletusvelvollisuus oli kumottu (ks. johdanto-osan 104 kappale). Tällaisen näkökohdan käyttäminen ei vaikuta asianmukaiselta menetelmässä, jossa olisi otettava huomioon vain ennakolta saatavilla olleet tiedot. |
| --- | --- |

(118)

Komissio ei näe mitään perusteltua syytä vertailla tuottoja eri riskitasoilla, varsinkin kun sovellettu 0,65 prosentin riskitaso oli laskettu asiantuntijoiden raportissa ottamalla huomioon sijoitusstrategia, jota PI noudatti sen jälkeen, kun talletusvelvollisuus oli kumottu (ks. johdanto-osan 104 kappale). Tällaisen näkökohdan käyttäminen ei vaikuta asianmukaiselta menetelmässä, jossa olisi otettava huomioon vain ennakolta saatavilla olleet tiedot.

| (119) | Näin ollen riskitason, jonka perusteella lasketaan saatavissa oleva markkinatuotto sen vertaamiseksi sopimuksen mukaiseen tuottoon, olisi oltava sama kuin sopimuksen riskitason, eli 0,11 prosenttia muuttumattomien korkojen, 0,17 prosenttia nousevien korkojen ja 0,06 prosenttia laskevien korkojen skenaariossa. |
| --- | --- |

(119)

Näin ollen riskitason, jonka perusteella lasketaan saatavissa oleva markkinatuotto sen vertaamiseksi sopimuksen mukaiseen tuottoon, olisi oltava sama kuin sopimuksen riskitason, eli 0,11 prosenttia muuttumattomien korkojen, 0,17 prosenttia nousevien korkojen ja 0,06 prosenttia laskevien korkojen skenaariossa.

| (120) | Tämän perusteella komissio toteaa, että vastuumallissa 1 sopimuksen mukainen odotettu etu nousevien korkojen skenaariossa olisi noin 0,5 prosenttiyksikköä eikä 0,29 prosenttiyksikköä. Muuttumattomien ja laskevien korkojen kohdalla saatavissa olevat markkinatuotot olisivat edelleen suuremmat kuin sopimuksen mukainen tuotto, noin 0,15 prosenttiyksikköä muuttumattomien korkojen ja 0,4 prosenttiyksikköä laskevien korkojen tapauksessa. |
| --- | --- |

(120)

Tämän perusteella komissio toteaa, että vastuumallissa 1 sopimuksen mukainen odotettu etu nousevien korkojen skenaariossa olisi noin 0,5 prosenttiyksikköä eikä 0,29 prosenttiyksikköä. Muuttumattomien ja laskevien korkojen kohdalla saatavissa olevat markkinatuotot olisivat edelleen suuremmat kuin sopimuksen mukainen tuotto, noin 0,15 prosenttiyksikköä muuttumattomien korkojen ja 0,4 prosenttiyksikköä laskevien korkojen tapauksessa.

4.4   Päätelmät

Päätelmät

| (121) | Sopimuksen mukainen odotettu korko on pienempi kuin vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden odotettu tuotto muuttumattomien korkojen skenaariossa riskitasojen ollessa samat ja jos talletusvelvollisuutta ei ole. Näin ollen sopimuksen mukainen korko ei aiheuttanut PI:lle välitöntä etua. |
| --- | --- |

(121)

Sopimuksen mukainen odotettu korko on pienempi kuin vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden odotettu tuotto muuttumattomien korkojen skenaariossa riskitasojen ollessa samat ja jos talletusvelvollisuutta ei ole. Näin ollen sopimuksen mukainen korko ei aiheuttanut PI:lle välitöntä etua.

| (122) | Komissiolla ei ole mitään perustetta olettaa, että PI tai Italia olisivat sopimuksen tekoajankohtana kohtuudella voineet odottaa korkojen kehittyvän tietyllä tavalla. Kun kaikkiin kolmeen korkoskenaarioon (laskevat, muuttumattomat ja nousevat korot) sovelletaan samaa todennäköisyyttä, sopimuksen mukainen odotettu korko on näin ollen marginaalisesti pienempi kuin vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden odotettu tuotto riskitasojen ollessa samat ja jos talletusvelvollisuutta ei ole. Näin ollen sopimus ei aiheuttanut PI:lle etua. |
| --- | --- |

(122)

Komissiolla ei ole mitään perustetta olettaa, että PI tai Italia olisivat sopimuksen tekoajankohtana kohtuudella voineet odottaa korkojen kehittyvän tietyllä tavalla. Kun kaikkiin kolmeen korkoskenaarioon (laskevat, muuttumattomat ja nousevat korot) sovelletaan samaa todennäköisyyttä, sopimuksen mukainen odotettu korko on näin ollen marginaalisesti pienempi kuin vaihtoehtoisten sijoitusstrategioiden odotettu tuotto riskitasojen ollessa samat ja jos talletusvelvollisuutta ei ole. Näin ollen sopimus ei aiheuttanut PI:lle etua.

| (123) | Tämän perusteella komissio katsoo, että näyttö ei ole riittävä todistamaan, että sopimus aiheutti PI:lle edun. |
| --- | --- |

(123)

Tämän perusteella komissio katsoo, että näyttö ei ole riittävä todistamaan, että sopimus aiheutti PI:lle edun.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Italian tasavallan viranomaisten Poste Italianelle 23 päivänä joulukuuta 2005 annetun lain nro 266 sekä sopimuksen nojalla vuosina 2005–2007 maksama korvaus ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 2 päivänä elokuuta 2019.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 290, 29.11.2006, s. 8.

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  Komission päätös 2009/178/EY, tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008, valtiontuesta (C 42/06 (ex NN 52/06)), jota Italia on myöntänyt maksaessaan korkoa valtionkassassa oleville Poste Italianen käyttötileille (EUVL L 64, 10.3.2009, s. 4).

3

(4)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio13.9.2013, Poste Italiane SpA v. komissio, T-525/08, ECLI:EU:T:2013:481.

4

Poste Italiane SpA

komissio,

(5)  http://ec.europa.eu/competition/calls/tenders_closed.html, viite COMP/2014/017.

5

(6)  Yleiset postipalvelut käsittävät enintään 2 kilogrammaa painavien postilähetysten ja enintään 20 kilogrammaa painavien postipakettien noutamisen, kuljettamisen, lajittelun ja jakamisen sekä kirjattujen ja vakuutettujen lähetysten palvelut.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/39/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, direktiivin 97/67/EY muuttamisesta yhteisön postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi (EYVL L 176, 5.7.2002, s. 21).

7

(8)  
  30 päivänä syyskuuta 2003 annetun asetuksen nro 269 5 artiklan ja tämän asetuksen muuttamisesta 24 päivänä marraskuuta 2003 annetun lain nro 326 nojalla CDP:n osakkeet luovutetaan Italialle. Lisäksi säätiöt ja muut julkiset tai yksityiset oikeussubjektit voivat omistaa yhteensä ainoastaan vähemmistöosuuksia CDP:n osakepääomasta.

8

(9)  Postin käyttötilipalveluja säänneltiin pääasiassa vuonna 1917 annetulla lailla, joka oli julkaistu Italian virallisessa lehdessä nro 219, 6 päivänä syyskuuta 1917 ja jota oli muutettu 22 päivänä marraskuuta 1945 annetulla asetuksella nro 822, joka julkaistiin Italian virallisessa lehdessä nro 12, 15 päivänä tammikuuta 1946. Vuoteen 2003 asti lainsäädännössä säädettiin, että postin käyttötileille talletetut varat on siirrettävä CDP:hen käyttötilille, josta maksettiin korkoa CDP:n rahoitustoiminnastaan saaman tuoton perusteella vähennettynä 15 sadasosalla. CDP korvattiin valtionkassalla 5 päivänä joulukuuta 2003 annetulla asetuksella.

9

(10)  Julkaistu Italian virallisessa lehdessä nro 302, 29 päivänä joulukuuta 2005, ”supplemento ordinario” 211.

10

(11)  Julkaistu Italian virallisessa lehdessä nro 288, 12 päivänä joulukuuta 2003.

11

(12)  Sopimukseen täytäntöönpano hyväksyttiin 3 päivänä huhtikuuta 2006 annetulla ministeriön asetuksella.

12

(13)  BTP: Buoni del Tesoro Poliennali.

13

(14)  BOT: Buoni ordinari del Tesoro.

14

(15)  Julkaistu Italian virallisessa lehdessä nro 299, 27 päivänä joulukuuta 2006.

15

(16)  Italian mukaan yksityisasiakkaiden käyttötileillä olevien varojen osuus kaikista käyttötileillä olevista varoista on noin 70–75 prosenttia.

16

(17)  Vuoden 2013 tuomion 65 kohta: ” [...] la Commission a uniquement examiné le niveau de rémunération que le Trésor aurait pu demander unilatéralement compte tenu de quatre paramètres, à savoir la masse des fonds déposés, la stabilité de ces fonds, la durée moyenne du dépôt des fonds et les risques financiers supportés. Dans ces conditions, le taux de l’emprunteur privé, défini aux considérants 119 à 180 de la décision attaquée, ne constitue pas véritablement un ”taux de marché”.

17

” [...] la Commission a uniquement examiné le niveau de rémunération que le Trésor aurait pu demander unilatéralement compte tenu de quatre paramètres, à savoir la masse des fonds déposés, la stabilité de ces fonds, la durée moyenne du dépôt des fonds et les risques financiers supportés. Dans ces conditions, le taux de l’emprunteur privé, défini aux considérants 119 à 180 de la décision attaquée, ne constitue pas véritablement un ”taux de marché”.

(18)  Ks. alaviite 1.

18

(19)  Rendistato on koostunut 1 päivänä lokakuuta 1995 alkaen sellaisten valtion joukkovelkakirjojen veronalaisesta keskimääräisestä bruttokorosta, joiden jäljellä oleva erääntymisaika on vähintään vuosi (lähde: Italian keskuspankki).

19

(20)  Vuonna 2006 yksityisasiakkaiden (eli ei julkisen sektorin) postin käyttötileille tekemät talletukset olivat [...] euroa, joista [...] euroa oli vähittäisasiakkaiden talletuksia ja [...] euroa yritysasiakkaiden talletuksia.

20

(21)  Value at risk -menetelmä, jossa oletetaan talletusten ehtyvän lopullisesti kymmenessä vuodessa.

21

(22)  Macaulay-kesto on siihen, kunnes kassavirrat saadaan, kuluva painotettu keskimääräinen aika, jossa kunkin kassavirran painoarvo määritetään jakamalla kunkin kassavirran nykyarvo kaikkien kassavirtojen yhteenlasketulla nykyarvolla. Macaulay-kesto ilmaistaan vuosina.

22

(23)  Lineaarinen arvon alenemisen menetelmä, jossa arvo ehtyy kymmenentenä vuonna.

23

(24)  Italian lähettämissä kirjeissä käytetään usein erotuksetta termejä ”kesto” ja ”keskimääräinen kesto”, vaikka niillä voidaan viitata eri käsitteisiin. Tällä ei ole vaikutusta tässä päätöksessä esitettyyn arvioon.

24

(25)  [...], [...], [...], [...] ja [...] päivätyt kirjeet.

25

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/documents/10180/1218453/abf360b3-f5b1-49ee-8751-3d686de2dcec/EBA-GL-2015-08_FI_Guidelines%20on%20IRRBB.pdf

26

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/45

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1969,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2019,

IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon päättymispäivän lykkäämisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 5 kohdan,

on kuullut pysyvää biosidivalmistekomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tehoaine IPBC sisällytettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) liitteeseen I käytettäväksi tehoaineena valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa, ja asetuksen (EU) N:o 528/2012 86 artiklan mukaisesti sitä pidetään näin ollen hyväksyttynä mainitun asetuksen nojalla siten, että sovelletaan kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistettuja spesifikaatioita ja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(1)

Tehoaine IPBC sisällytettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) liitteeseen I käytettäväksi tehoaineena valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa, ja asetuksen (EU) N:o 528/2012 86 artiklan mukaisesti sitä pidetään näin ollen hyväksyttynä mainitun asetuksen nojalla siten, että sovelletaan kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistettuja spesifikaatioita ja edellytyksiä.

| (2) | IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2020. IPBC:n hyväksynnän uusimista koskeva hakemus toimitettiin 20 päivänä joulukuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 528/2012 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2020. IPBC:n hyväksynnän uusimista koskeva hakemus toimitettiin 20 päivänä joulukuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 528/2012 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (3) | Arvioinnista vastaava Tanskan toimivaltainen viranomainen ilmoitti komissiolle 11 päivänä huhtikuuta 2019, että se oli päättänyt asetuksen (EU) N:o 528/2012 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että hakemuksen täydellinen arviointi oli tarpeen. Asetuksen (EU) N:o 528/2012 8 artiklan 1 kohdan mukaan arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava hakemuksen täydellinen arviointi 365 päivän kuluessa sen validoinnista. |
| --- | --- |

(3)

Arvioinnista vastaava Tanskan toimivaltainen viranomainen ilmoitti komissiolle 11 päivänä huhtikuuta 2019, että se oli päättänyt asetuksen (EU) N:o 528/2012 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että hakemuksen täydellinen arviointi oli tarpeen. Asetuksen (EU) N:o 528/2012 8 artiklan 1 kohdan mukaan arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava hakemuksen täydellinen arviointi 365 päivän kuluessa sen validoinnista.

| (4) | Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen voi tarvittaessa pyytää hakijaa toimittamaan riittävät tiedot, jotta arviointi voidaan suorittaa kyseisen asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa 365 päivän määräaika keskeytetään enintään 180 päivän ajaksi, paitsi kun pidempi keskeytys on perusteltu pyydettyjen tietojen luonteen tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(4)

Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen voi tarvittaessa pyytää hakijaa toimittamaan riittävät tiedot, jotta arviointi voidaan suorittaa kyseisen asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa 365 päivän määräaika keskeytetään enintään 180 päivän ajaksi, paitsi kun pidempi keskeytys on perusteltu pyydettyjen tietojen luonteen tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi.

| (5) | Vastaanotettuaan suosituksen arvioinnista vastaavalta toimivaltaiselta viranomaiselta, Euroopan kemikaaliviraston, jäljempänä ’kemikaalivirasto’, on 270 päivän kuluessa laadittava ja toimitettava komissiolle lausunto tehoaineen hyväksymisen uusimisesta asetuksen (EU) N:o 528/2012 14 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(5)

Vastaanotettuaan suosituksen arvioinnista vastaavalta toimivaltaiselta viranomaiselta, Euroopan kemikaaliviraston, jäljempänä ’kemikaalivirasto’, on 270 päivän kuluessa laadittava ja toimitettava komissiolle lausunto tehoaineen hyväksymisen uusimisesta asetuksen (EU) N:o 528/2012 14 artiklan 3 kohdan nojalla.

| (6) | Näin ollen IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolo todennäköisesti päättyy hakijasta riippumattomista syistä ennen kuin on tehty päätös sen uusimisesta. Sen vuoksi on aiheellista lykätä IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon päättymispäivää siten, että hakemuksen tutkimiselle jää riittävästi aikaa. Ottaen huomioon määräajat, jotka on vahvistettu arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen arvioinnille ja kemikaaliviraston laatimalle ja toimittamalle lausunnolle, on aiheellista lykätä hyväksynnän voimassaolon päättymispäivää 31 päivään joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(6)

Näin ollen IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolo todennäköisesti päättyy hakijasta riippumattomista syistä ennen kuin on tehty päätös sen uusimisesta. Sen vuoksi on aiheellista lykätä IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon päättymispäivää siten, että hakemuksen tutkimiselle jää riittävästi aikaa. Ottaen huomioon määräajat, jotka on vahvistettu arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen arvioinnille ja kemikaaliviraston laatimalle ja toimittamalle lausunnolle, on aiheellista lykätä hyväksynnän voimassaolon päättymispäivää 31 päivään joulukuuta 2022.

| (7) | Hyväksynnän päättymispäivää lukuun ottamatta IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskeva hyväksyntä pysyy voimassa direktiivin 98/8/EY liitteessä I vahvistettujen spesifikaatioiden ja edellytysten mukaisesti, |
| --- | --- |

(7)

Hyväksynnän päättymispäivää lukuun ottamatta IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskeva hyväksyntä pysyy voimassa direktiivin 98/8/EY liitteessä I vahvistettujen spesifikaatioiden ja edellytysten mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lykätään IPBC:n käyttöä valmisteryhmään 8 kuuluvissa biosidivalmisteissa koskevan hyväksynnän voimassaolon päättyminen 31 päivään joulukuuta 2022.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/8/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta, EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

2

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/47

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1970,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2019,

päätöksen 93/52/ETY liitteen II ja päätöksen 2003/467/EY liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Espanjan tiettyjen alueiden luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaasta asemasta sekä päätöksen 2008/185/EY liitteiden I ja II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Italian tiettyjen alueiden Aujeszkyn taudista vapaasta asemasta ja Aujeszkyn taudin hävittämisohjelmien hyväksymisestä

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8378)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa 28 päivänä tammikuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/68/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä A olevan 1 luvun II jakson,

ottaa huomioon eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY (2) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 2 kohdan ja liitteessä A olevassa II jaksossa olevan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 91/68/ETY vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset unionin sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa. Siinä vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä jäsenvaltiot tai niiden alueet voidaan tunnustaa luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaiksi lammas- ja vuohikarjojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 91/68/ETY vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset unionin sisäisessä lampaiden ja vuohien kaupassa. Siinä vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä jäsenvaltiot tai niiden alueet voidaan tunnustaa luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaiksi lammas- ja vuohikarjojen osalta.

| (2) | Komission päätöksessä 93/52/ETY (3) säädetään, että sen liitteessä II luetellut jäsenvaltioiden alueet vahvistetaan luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaiksi lammas- ja vuohikarjojen osalta direktiivissä 91/68/ETY vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksessä 93/52/ETY (3) säädetään, että sen liitteessä II luetellut jäsenvaltioiden alueet vahvistetaan luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaiksi lammas- ja vuohikarjojen osalta direktiivissä 91/68/ETY vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

| (3) | Espanja on toimittanut komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että Murcian itsehallintoalue, Kastilia-La Manchan itsehallintoalueen maakunta Toledo sekä Andalusian itsehallintoalueen maakunnat Huelva, Sevilla ja Córdoba täyttävät direktiivissä 91/68/ETY vahvistetut luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaan aseman edellytykset lammas- ja vuohikarjojen osalta. |
| --- | --- |

(3)

Espanja on toimittanut komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että Murcian itsehallintoalue, Kastilia-La Manchan itsehallintoalueen maakunta Toledo sekä Andalusian itsehallintoalueen maakunnat Huelva, Sevilla ja Córdoba täyttävät direktiivissä 91/68/ETY vahvistetut luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaan aseman edellytykset lammas- ja vuohikarjojen osalta.

| (4) | Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella Murcian itsehallintoalue, Kastilia-La Manchan itsehallintoalueen maakunta Toledo sekä Andalusian itsehallintoalueen maakunnat Huelva, Sevilla ja Córdoba olisi tunnustettava luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaiksi lammas- ja vuohikarjojen osalta. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella Murcian itsehallintoalue, Kastilia-La Manchan itsehallintoalueen maakunta Toledo sekä Andalusian itsehallintoalueen maakunnat Huelva, Sevilla ja Córdoba olisi tunnustettava luomistaudista (B. melitensis) virallisesti vapaiksi lammas- ja vuohikarjojen osalta.

| (5) | Sen vuoksi päätöksen 93/52/ETY liitettä II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi päätöksen 93/52/ETY liitettä II olisi muutettava.

| (6) | Direktiiviä 64/432/ETY sovelletaan unionin sisäiseen nauta- ja sikaeläinten kauppaan. Siinä vahvistetaan edellytykset sille, että jäsenvaltio tai sen alue voidaan julistaa luomistaudista virallisesti vapaaksi nautakarjojen osalta. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviä 64/432/ETY sovelletaan unionin sisäiseen nauta- ja sikaeläinten kauppaan. Siinä vahvistetaan edellytykset sille, että jäsenvaltio tai sen alue voidaan julistaa luomistaudista virallisesti vapaaksi nautakarjojen osalta.

| (7) | Komission päätöksen 2003/467/EY (4) 2 artiklassa säädetään, että sen liitteessä II olevassa 2 luvussa luetellut jäsenvaltioiden alueet julistetaan luomistaudista virallisesti vapaiksi nautakarjojen osalta. |
| --- | --- |

(7)

Komission päätöksen 2003/467/EY (4) 2 artiklassa säädetään, että sen liitteessä II olevassa 2 luvussa luetellut jäsenvaltioiden alueet julistetaan luomistaudista virallisesti vapaiksi nautakarjojen osalta.

| (8) | Espanja on toimittanut komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että Aragonian itsehallintoalue sekä Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen maakunta León täyttävät direktiivissä 64/432/ETY vahvistetut luomistaudista virallisesti vapaan alueen edellytykset nautakarjojen osalta. |
| --- | --- |

(8)

Espanja on toimittanut komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että Aragonian itsehallintoalue sekä Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen maakunta León täyttävät direktiivissä 64/432/ETY vahvistetut luomistaudista virallisesti vapaan alueen edellytykset nautakarjojen osalta.

| (9) | Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella Aragonian itsehallintoalue sekä Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen maakunta León olisi tunnustettava luomistaudista virallisesti vapaiksi nautakarjojen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella Aragonian itsehallintoalue sekä Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen maakunta León olisi tunnustettava luomistaudista virallisesti vapaiksi nautakarjojen osalta.

| (10) | Päätöksen 2003/467/EY liitettä II olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Päätöksen 2003/467/EY liitettä II olisi sen vuoksi muutettava.

| (11) | Direktiivin 64/432/ETY 10 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion, joka katsoo olevansa kokonaisuudessaan tai osittain vapaa Aujeszkyn taudista, on toimitettava komissiolle asianmukaiset perustelut. Lisäksi siinä säädetään unionin sisäisessä sikaeläinten kaupassa mahdollisesti vaadittavista lisätakeista. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivin 64/432/ETY 10 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion, joka katsoo olevansa kokonaisuudessaan tai osittain vapaa Aujeszkyn taudista, on toimitettava komissiolle asianmukaiset perustelut. Lisäksi siinä säädetään unionin sisäisessä sikaeläinten kaupassa mahdollisesti vaadittavista lisätakeista.

| (12) | Direktiivin 64/432/ETY 9 artiklassa säädetään, että jäsenvaltio, jolla on käytössä pakollinen kansallinen ohjelma Aujeszkyn taudin torjumiseksi osalla aluettaan, voi toimittaa kyseisen ohjelman komissiolle hyväksyttäväksi. Lisäksi siinä säädetään unionin sisäisessä sikaeläinten kaupassa mahdollisesti vaadittavista lisätakeista. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivin 64/432/ETY 9 artiklassa säädetään, että jäsenvaltio, jolla on käytössä pakollinen kansallinen ohjelma Aujeszkyn taudin torjumiseksi osalla aluettaan, voi toimittaa kyseisen ohjelman komissiolle hyväksyttäväksi. Lisäksi siinä säädetään unionin sisäisessä sikaeläinten kaupassa mahdollisesti vaadittavista lisätakeista.

| (13) | Komission päätöksessä 2008/185/EY (5) vahvistetaan lisätakeet sikojen siirroille jäsenvaltioiden välillä. Nämä lisätakeet liittyvät jäsenvaltioiden tai niiden alueiden luokitteluun sen mukaan, mikä on niiden tautitilanne Aujeszkyn taudin osalta. |
| --- | --- |

(13)

Komission päätöksessä 2008/185/EY (5) vahvistetaan lisätakeet sikojen siirroille jäsenvaltioiden välillä. Nämä lisätakeet liittyvät jäsenvaltioiden tai niiden alueiden luokitteluun sen mukaan, mikä on niiden tautitilanne Aujeszkyn taudin osalta.

| (14) | Päätöksen 2008/185/EY liitteessä I luetellaan jäsenvaltiot tai niiden alueet, jotka ovat vapaita Aujeszkyn taudista. |
| --- | --- |

(14)

Päätöksen 2008/185/EY liitteessä I luetellaan jäsenvaltiot tai niiden alueet, jotka ovat vapaita Aujeszkyn taudista.

| (15) | Italia on toimittanut komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että Friuli-Venezia Giulian alue täyttää päätöksessä 2008/185/EY vahvistetut Aujeszkyn taudista vapaan alueen edellytykset. |
| --- | --- |

(15)

Italia on toimittanut komissiolle asiakirjat, jotka osoittavat, että Friuli-Venezia Giulian alue täyttää päätöksessä 2008/185/EY vahvistetut Aujeszkyn taudista vapaan alueen edellytykset.

| (16) | Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella Friuli-Venezia Giulian alue olisi tunnustettava Aujeszkyn taudista vapaaksi. |
| --- | --- |

(16)

Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella Friuli-Venezia Giulian alue olisi tunnustettava Aujeszkyn taudista vapaaksi.

| (17) | Päätöksen 2008/185/EY liitettä I olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(17)

Päätöksen 2008/185/EY liitettä I olisi sen vuoksi muutettava.

| (18) | Päätöksen 2008/185/EY liitteessä II luetellaan jäsenvaltiot tai niiden alueet, joissa on käytössä hyväksyttyjä kansallisia valvontaohjelmia Aujeszkyn taudin hävittämiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Päätöksen 2008/185/EY liitteessä II luetellaan jäsenvaltiot tai niiden alueet, joissa on käytössä hyväksyttyjä kansallisia valvontaohjelmia Aujeszkyn taudin hävittämiseksi.

| (19) | Italia on esittänyt komissiolle perustelut Aujeszkyn taudin hävittämistä koskevien valvontaohjelmiensa hyväksymiseksi Piemonten ja Umbrian alueiden osalta ja kyseisten alueiden lisäämiseksi asianmukaisesti päätöksen 2008/185/EY liitteeseen II. |
| --- | --- |

(19)

Italia on esittänyt komissiolle perustelut Aujeszkyn taudin hävittämistä koskevien valvontaohjelmiensa hyväksymiseksi Piemonten ja Umbrian alueiden osalta ja kyseisten alueiden lisäämiseksi asianmukaisesti päätöksen 2008/185/EY liitteeseen II.

| (20) | Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella Aujeszkyn taudin hävittämistä koskevat valvontaohjelmat Piemonten ja Umbrian alueiden osalta olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(20)

Kyseisten asiakirjojen arvioinnin perusteella Aujeszkyn taudin hävittämistä koskevat valvontaohjelmat Piemonten ja Umbrian alueiden osalta olisi hyväksyttävä.

| (21) | Päätöksen 2008/185/EY liitettä II olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(21)

Päätöksen 2008/185/EY liitettä II olisi sen vuoksi muutettava.

| (22) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(22)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 93/52/ETY liite II tämän päätöksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Muutetaan päätöksen 2003/467/EY liite II tämän päätöksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Korvataan päätöksen 2008/185/EY liitteet I ja II tämän päätöksen liitteessä III olevalla tekstillä.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2019.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 46, 19.2.1991, s. 19.

1

(2)  
  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

2

(3)  Komission päätös 93/52/ETY, tehty 21 päivänä joulukuuta 1992, luomistautia (B. melitensis) koskevien edellytysten täyttämisen toteamisesta tietyissä jäsenvaltioissa ja tietyillä alueilla ja näille jäsenvaltioille ja alueille tästä taudista virallisesti vapaan jäsenvaltion tai alueen aseman vahvistamisesta (EYVL L 13, 21.1.1993, s. 14).

3

B. melitensis

(4)  Komission päätös 2003/467/EY, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2003, nautakarjojen tuberkuloosista, luomistaudista ja naudan tarttuvasta leukoosista virallisesti vapaan aseman vahvistamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden alueiden osalta (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 74).

4

(5)  Komission päätös 2008/185/EY, tehty 21 päivänä helmikuuta 2008, Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista yhteisön sisäisessä sikojen kaupassa ja tähän tautiin liittyvien tietojen antamista koskevista vaatimuksista (EUVL L 59, 4.3.2008, s. 19).

5

---

LIITE I

Korvataan päätöksen 93/52/ETY liitteessä II oleva Espanjaa koskeva kohta seuraavasti:

”Espanjassa:

| — | Aragonian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Aragonian itsehallintoalue,

| — | Andalusian itsehallintoalue: Cádizin, Córdoban, Huelvan ja Sevillan maakunnat, |
| --- | --- |

—

Andalusian itsehallintoalue: Cádizin, Córdoban, Huelvan ja Sevillan maakunnat,

| — | Asturian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Asturian itsehallintoalue,

| — | Baleaarien itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Baleaarien itsehallintoalue,

| — | Kanariansaarten itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Kanariansaarten itsehallintoalue,

| — | Kantabrian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Kantabrian itsehallintoalue,

| — | Kastilia-La Manchan itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Kastilia-La Manchan itsehallintoalue,

| — | Kastilia ja Leónin itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Kastilia ja Leónin itsehallintoalue,

| — | Katalonian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Katalonian itsehallintoalue,

| — | Extremaduran itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Extremaduran itsehallintoalue,

| — | Galician itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Galician itsehallintoalue,

| — | La Riojan itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

La Riojan itsehallintoalue,

| — | Madridin itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Madridin itsehallintoalue,

| — | Murcian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Murcian itsehallintoalue,

| — | Navarran itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Navarran itsehallintoalue,

| — | Baskimaan itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Baskimaan itsehallintoalue,

| — | Valencian itsehallintoalue.” |
| --- | --- |

—

Valencian itsehallintoalue.”

---

LIITE II

Korvataan päätöksen 2003/467/EY liitteessä II olevassa 2 luvussa oleva Espanjaa koskeva kohta seuraavasti:

”Espanjassa:

| — | Andalusian itsehallintoalue: Almerían, Granadan ja Jaenin maakunnat, |
| --- | --- |

—

Andalusian itsehallintoalue: Almerían, Granadan ja Jaenin maakunnat,

| — | Aragonian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Aragonian itsehallintoalue,

| — | Asturian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Asturian itsehallintoalue,

| — | Baleaarien itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Baleaarien itsehallintoalue,

| — | Kanariansaarten itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Kanariansaarten itsehallintoalue,

| — | Kastilia-La Manchan itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Kastilia-La Manchan itsehallintoalue,

| — | Kastilia ja Leónin itsehallintoalue: Burgosin, Leónin, Sorian, Valladolidin ja Zamoran maakunnat, |
| --- | --- |

—

Kastilia ja Leónin itsehallintoalue: Burgosin, Leónin, Sorian, Valladolidin ja Zamoran maakunnat,

| — | Katalonian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Katalonian itsehallintoalue,

| — | Galician itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Galician itsehallintoalue,

| — | La Riojan itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

La Riojan itsehallintoalue,

| — | Madridin itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Madridin itsehallintoalue,

| — | Murcian itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Murcian itsehallintoalue,

| — | Navarran itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Navarran itsehallintoalue,

| — | Baskimaan itsehallintoalue, |
| --- | --- |

—

Baskimaan itsehallintoalue,

| — | Valencian itsehallintoalue.” |
| --- | --- |

—

Valencian itsehallintoalue.”

---

LIITE III

”LIITE I

Aujeszkyn taudista vapaat jäsenvaltiot tai niiden alueet, joissa rokottaminen on kiellettyä

| ISO-koodi | Jäsenvaltio | Alueet |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia | Kaikki alueet |
| CZ | Tšekki | Kaikki alueet |
| DK | Tanska | Kaikki alueet |
| DE | Saksa | Kaikki alueet |
| IE | Irlanti | Kaikki alueet |
| FR | Ranska | Seuraavat departementit: Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines |
| IT | Italia | Bolzanon autonominen maakunta
  Friuli-Venezia Giulian alue |
| CY | Kypros | Kaikki alueet |
| LU | Luxemburg | Kaikki alueet |
| HU | Unkari | Kaikki alueet |
| NL | Alankomaat | Kaikki alueet |
| AT | Itävalta | Kaikki alueet |
| PL | Puola | Podlasien voivodikunnassa seuraavat piirikunnat (powiaty): augustowski, białostocki, Białystok, bielski, hajnowski, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki |
| SI | Slovenia | Kaikki alueet |
| SK | Slovakia | Kaikki alueet |
| FI | Suomi | Kaikki alueet |
| SE | Ruotsi | Kaikki alueet |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta | Kaikki alueet |

ISO-koodi

Jäsenvaltio

Alueet

BE

Belgia

Kaikki alueet

CZ

Tšekki

Kaikki alueet

DK

Tanska

Kaikki alueet

DE

Saksa

Kaikki alueet

IE

Irlanti

Kaikki alueet

FR

Ranska

Seuraavat departementit: Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines

IT

Italia

Bolzanon autonominen maakunta

Friuli-Venezia Giulian alue

CY

Kypros

Kaikki alueet

LU

Luxemburg

Kaikki alueet

HU

Unkari

Kaikki alueet

NL

Alankomaat

Kaikki alueet

AT

Itävalta

Kaikki alueet

PL

Puola

Podlasien voivodikunnassa seuraavat piirikunnat (powiaty): augustowski, białostocki, Białystok, bielski, hajnowski, moniecki, sejneński, siemiatycki, sokólski, suwalski, Suwałki

SI

Slovenia

Kaikki alueet

SK

Slovakia

Kaikki alueet

FI

Suomi

Kaikki alueet

SE

Ruotsi

Kaikki alueet

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

Kaikki alueet

”LIITE II

Jäsenvaltiot tai niiden alueet, joissa on käytössä hyväksyttyjä kansallisia valvontaohjelmia Aujeszkyn taudin hävittämiseksi

| ISO-koodi | Jäsenvaltio | Alueet |
| --- | --- | --- |
| ES | Espanja | Kaikki alueet |
| IT | Italia | Emilia-Romagnan alue
  Lombardian alue
  Piemonten alue
  Umbrian alue
  Veneton alue |
| LT | Liettua | Kaikki alueet |
| PL | Puola | Ala-Sleesian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Kujavia-Pommerin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Lublinin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Lubuszin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Łódźin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Vähä-Puolan voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Masovian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Opolen voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Ala-Karpatian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Podlasien voivodikunnassa seuraavat piirikunnat (powiaty): grajewski, kolneński, łomżyński, Łomża, wysokomazowiecki, zambrowski.
  Pommerin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Sleesian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Świętokrzyskien voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Warmia-Masurian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Ison-Puolan voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);
  Länsi-Pommerin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty). |

ISO-koodi

Jäsenvaltio

Alueet

ES

Espanja

Kaikki alueet

IT

Italia

Emilia-Romagnan alue

Lombardian alue

Piemonten alue

Umbrian alue

Veneton alue

LT

Liettua

Kaikki alueet

PL

Puola

Ala-Sleesian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Kujavia-Pommerin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Lublinin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Lubuszin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Łódźin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Vähä-Puolan voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Masovian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Opolen voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Ala-Karpatian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Podlasien voivodikunnassa seuraavat piirikunnat (powiaty): grajewski, kolneński, łomżyński, Łomża, wysokomazowiecki, zambrowski.

Pommerin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Sleesian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Świętokrzyskien voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Warmia-Masurian voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Ison-Puolan voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty);

Länsi-Pommerin voivodikunta: kaikki piirikunnat (powiaty).

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/54

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1971,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2019,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY vahvistettujen kestävyyskriteerien täyttymisen osoittamiseen käytettävän Universal Feed Assurance -järjestelmän hyväksymisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY (1) ja erityisesti sen 7 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (2) ja erityisesti sen 18 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 98/70/EY 7 b ja 7 c artiklassa ja liitteessä IV sekä direktiivin 2009/28/EY 17 ja 18 artiklassa ja liitteessä V vahvistetaan samanlaiset biopolttoaineita ja bionesteitä koskevat kestävyyskriteerit ja samanlaiset menettelyt sen todentamiseksi, että biopolttoaineet ja bionesteet täyttävät nämä kriteerit. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 98/70/EY 7 b ja 7 c artiklassa ja liitteessä IV sekä direktiivin 2009/28/EY 17 ja 18 artiklassa ja liitteessä V vahvistetaan samanlaiset biopolttoaineita ja bionesteitä koskevat kestävyyskriteerit ja samanlaiset menettelyt sen todentamiseksi, että biopolttoaineet ja bionesteet täyttävät nämä kriteerit.

| (2) | Kun direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa on otettava huomioon biopolttoaineet ja bionesteet, jäsenvaltioiden olisi vaadittava talouden toimijoita osoittamaan, että biopolttoaineet ja bionesteet täyttävät mainitun direktiivin 17 artiklan 2–5 kohdassa vahvistetut kestävyyskriteerit. |
| --- | --- |

(2)

Kun direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohtaa sovellettaessa on otettava huomioon biopolttoaineet ja bionesteet, jäsenvaltioiden olisi vaadittava talouden toimijoita osoittamaan, että biopolttoaineet ja bionesteet täyttävät mainitun direktiivin 17 artiklan 2–5 kohdassa vahvistetut kestävyyskriteerit.

| (3) | Komissio voi katsoa, että vapaaehtoiset kansalliset tai kansainväliset järjestelmät, joissa asetetaan vaatimukset biomassatuotteiden tuotannolle, sisältävät direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa tarkkaa tietoa ja/tai osoittavat biopolttoaine- tai bioneste-erien täyttävän 17 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa asetetut kestävyyskriteerit ja/tai että materiaaleja ei ole tarkoituksellisesti muutettu tai poistettu käytöstä, jotta materiaalierä tai sen osa kuuluisi liitteen IX soveltamisalaan. Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä kestävyyskriteerien täyttymisestä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio voi katsoa, että vapaaehtoiset kansalliset tai kansainväliset järjestelmät, joissa asetetaan vaatimukset biomassatuotteiden tuotannolle, sisältävät direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa tarkkaa tietoa ja/tai osoittavat biopolttoaine- tai bioneste-erien täyttävän 17 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa asetetut kestävyyskriteerit ja/tai että materiaaleja ei ole tarkoituksellisesti muutettu tai poistettu käytöstä, jotta materiaalierä tai sen osa kuuluisi liitteen IX soveltamisalaan. Jos talouden toimija esittää komission hyväksymän vapaaehtoisen järjestelmän mukaisesti saadut todisteet tai tiedot siltä osin kuin hyväksymistä koskeva päätös ne kattaa, jäsenvaltion ei pitäisi vaatia toimittajalta lisänäyttöä kestävyyskriteerien täyttymisestä.

| (4) | Komissiolle toimitettiin 14 päivänä kesäkuuta 2019 sen tunnustamista koskeva pyyntö, että Universal Feed Assurance Scheme -järjestelmä osoittaa, että biopolttoainetoimitukset täyttävät direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY vahvistetut kestävyyskriteerit. Järjestelmän hallinnollinen osoite on Confederation House, East of England Showground, Peterborough, PE2 6XE, Yhdistynyt kuningaskunta, ja se voi kattaa rehun ainesosat ja rehuseokset sekä leikkuupuimurilla korjattavissa olevan sadon. Järjestelmä kattaa maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden kaupan, kuljetuksen ja varastoinnin tilalta ensimmäisen jalostusasteen yritykselle ja perustuu muiden vaiheiden osalta muihin komission hyväksymiin vapaaehtoisiin järjestelmiin. Siltä osin Universal Feed Assurance -järjestelmässä on varmistettava, että komission niille järjestelmille myöntämä hyväksyntä, joiden kanssa sitä käytetään, on voimassa yhteistyön kestoajan. Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville direktiivillä 2009/28/EY käyttöön otetun avoimuusfoorumin kautta. |
| --- | --- |

(4)

Komissiolle toimitettiin 14 päivänä kesäkuuta 2019 sen tunnustamista koskeva pyyntö, että Universal Feed Assurance Scheme -järjestelmä osoittaa, että biopolttoainetoimitukset täyttävät direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY vahvistetut kestävyyskriteerit. Järjestelmän hallinnollinen osoite on Confederation House, East of England Showground, Peterborough, PE2 6XE, Yhdistynyt kuningaskunta, ja se voi kattaa rehun ainesosat ja rehuseokset sekä leikkuupuimurilla korjattavissa olevan sadon. Järjestelmä kattaa maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden kaupan, kuljetuksen ja varastoinnin tilalta ensimmäisen jalostusasteen yritykselle ja perustuu muiden vaiheiden osalta muihin komission hyväksymiin vapaaehtoisiin järjestelmiin. Siltä osin Universal Feed Assurance -järjestelmässä on varmistettava, että komission niille järjestelmille myöntämä hyväksyntä, joiden kanssa sitä käytetään, on voimassa yhteistyön kestoajan. Hyväksytty järjestelmä olisi asetettava saataville direktiivillä 2009/28/EY käyttöön otetun avoimuusfoorumin kautta.

| (5) | Universal Feed Assurance -järjestelmää arvioidessaan komissio totesi, että järjestelmä kattaa riittävällä tavalla direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY vahvistetut kestävyyskriteerit, direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 2 kohtaa ja direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 2 kohtaa lukuun ottamatta. Se sisältää kuitenkin tarkat tiedot, joita toimitusketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat tarvitsevat osoittaakseen direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 2 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 2 kohdan vaatimuksen noudattamisen, ja siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 1 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 1 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Universal Feed Assurance -järjestelmää arvioidessaan komissio totesi, että järjestelmä kattaa riittävällä tavalla direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY vahvistetut kestävyyskriteerit, direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 2 kohtaa ja direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 2 kohtaa lukuun ottamatta. Se sisältää kuitenkin tarkat tiedot, joita toimitusketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat tarvitsevat osoittaakseen direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 2 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 2 kohdan vaatimuksen noudattamisen, ja siinä sovelletaan ainetasemenetelmää direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 1 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 1 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| (6) | Vapaaehtoisen Universal Feed Assurance Scheme ‐järjestelmän arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuudelle, avoimuudelle ja tarkastusten riippumattomuudelle asetetut asianmukaiset standardit ja että se täyttää myös direktiivin 98/70/EY liitteessä IV sekä direktiivin 2009/28/EY liitteessä V esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(6)

Vapaaehtoisen Universal Feed Assurance Scheme ‐järjestelmän arvioinnissa todettiin, että järjestelmä täyttää luotettavuudelle, avoimuudelle ja tarkastusten riippumattomuudelle asetetut asianmukaiset standardit ja että se täyttää myös direktiivin 98/70/EY liitteessä IV sekä direktiivin 2009/28/EY liitteessä V esitetyt menetelmiä koskevat vaatimukset.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Universal Feed Assurance Scheme -järjestelmässä, jäljempänä ’järjestelmä’, joka toimitettiin komissiolle 14 päivänä kesäkuuta 2019 hyväksyntää varten, osoitetaan, että biopolttoaineiden ja bionesteiden valmistukselle järjestelmässä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti valmistetut biopolttoaine- ja bioneste-erät täyttävät kestävyyskriteerit, jotka vahvistetaan direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa sekä direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa.

Järjestelmä sisältää myös tarkat tiedot direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 2 kohdan ja direktiivin 98/70/EY 7 b artiklan 2 kohdan soveltamiseksi siltä osin kuin siinä varmistetaan, että toimitusketjun aikaisempiin vaiheisiin osallistuvat talouden toimijat siirtävät toimitusketjun myöhempiin vaiheisiin osallistuville talouden toimijoille kaikki näiden tarvitsemat merkitykselliset tiedot.

2 artikla

Jos järjestelmän sisältöön, sellaisena kuin se toimitettiin komissiolle 14 päivänä kesäkuuta 2019 hyväksyntää varten, tehdään sellaisia muutoksia, jotka saattaisivat vaikuttaa päätöksen perusteluihin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, kattaako järjestelmä edelleen riittävällä tavalla hyväksynnän perustana olevat kestävyyskriteerit.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen muiden muassa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty; |
| --- | --- |

a)

on saatu selkeää näyttöä siitä, ettei järjestelmässä ole pantu täytäntöön tämän päätöksen soveltamisen kannalta tärkeitä seikkoja, tai tällaisten seikkojen täytäntöönpano on vakavalla ja säännönmukaisella tavalla laiminlyöty;

| b) | järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 6 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

järjestelmästä ei toimiteta komissiolle vuosittain kertomusta direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 6 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

| c) | järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä. |
| --- | --- |

c)

järjestelmässä ei panna täytäntöön direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 5 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä riippumattomille tarkastuksille vahvistettuja vaatimuksia taikka parannuksia muihin järjestelmään liittyviin seikkoihin, joiden katsotaan olevan hyväksynnän voimassaolon jatkamisen kannalta tärkeitä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2021.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 350, 28.12.1998, s. 58.

1

(2)  
  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.

2

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/56

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1972,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2019,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8396)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2013/764/EU (3) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluu kielto lähettää kotieläiminä pidettäviä sikoja ja sianlihavalmisteita tietyiltä alueilta. Kyseisessä täytäntöönpanopäätöksessä vahvistettuja eläinten terveyttä koskevia toimenpiteitä sovelletaan rinnakkain neuvoston direktiivissä 2001/89/EY (4) vahvistettujen toimenpiteiden kanssa, ja niiden tarkoituksena on torjua klassisen sikaruton leviämistä erityisesti unionin tasolla. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2013/764/EU (3) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluu kielto lähettää kotieläiminä pidettäviä sikoja ja sianlihavalmisteita tietyiltä alueilta. Kyseisessä täytäntöönpanopäätöksessä vahvistettuja eläinten terveyttä koskevia toimenpiteitä sovelletaan rinnakkain neuvoston direktiivissä 2001/89/EY (4) vahvistettujen toimenpiteiden kanssa, ja niiden tarkoituksena on torjua klassisen sikaruton leviämistä erityisesti unionin tasolla.

| (2) | Täytäntöönpanopäätöksessä 2013/764/EU myös säädetään poikkeuksista elävien sikojen lähettämiskieltoon tietyiltä alueilta, kunhan noudatetaan tiettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanopäätöksessä 2013/764/EU myös säädetään poikkeuksista elävien sikojen lähettämiskieltoon tietyiltä alueilta, kunhan noudatetaan tiettyjä edellytyksiä.

| (3) | Täytäntöönpanopäätöksessä 2013/764/EU säädettyjen toimenpiteiden soveltamisaikana olisi otettava huomioon klassisen sikaruton epidemiologia sekä niiden eläinten terveyttä koskevien toimenpiteiden tehokkuus, joita täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU liitteessä luetellut jäsenvaltiot soveltavat unionin lainsäädännön mukaisesti. Ottaen huomioon unionin ja sen naapureina olevien kolmansien maiden nykyinen epidemiologinen tilanne ja kyseisen taudin torjumiseksi tarvittavat toimet ilman, että samalla asetetaan tarpeettomia kaupan rajoituksia, täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU soveltamisaikaa olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöksessä 2013/764/EU säädettyjen toimenpiteiden soveltamisaikana olisi otettava huomioon klassisen sikaruton epidemiologia sekä niiden eläinten terveyttä koskevien toimenpiteiden tehokkuus, joita täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU liitteessä luetellut jäsenvaltiot soveltavat unionin lainsäädännön mukaisesti. Ottaen huomioon unionin ja sen naapureina olevien kolmansien maiden nykyinen epidemiologinen tilanne ja kyseisen taudin torjumiseksi tarvittavat toimet ilman, että samalla asetetaan tarpeettomia kaupan rajoituksia, täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU soveltamisaikaa olisi jatkettava.

| (4) | Nykyisen tautiepidemian vuoksi on tärkeää jatkaa klassisen sikaruton vastaisia toimenpiteitä unionin tasolla. Siksi täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU soveltamisaikaa jatkettaessa olisi otettava huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/429 (5), jossa säädetään suojatoimenpiteistä eläintautien esiintyessä, sovelletaan 21 päivästä huhtikuuta 2021 alkaen. |
| --- | --- |

(4)

Nykyisen tautiepidemian vuoksi on tärkeää jatkaa klassisen sikaruton vastaisia toimenpiteitä unionin tasolla. Siksi täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU soveltamisaikaa jatkettaessa olisi otettava huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/429 (5), jossa säädetään suojatoimenpiteistä eläintautien esiintyessä, sovelletaan 21 päivästä huhtikuuta 2021 alkaen.

| (5) | Lisäksi kun otetaan huomioon direktiivin 2001/89/EY mukaisesti sovellettujen yleisten toimenpiteiden, valvonnan ja pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle esitettyjen voimassa olevien toimenpiteiden tehokkuus Kroatiassa, kaikki täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU liitteessä tällä hetkellä luetellut Kroatian alueet olisi poistettava kyseisestä liitteestä, koska taudin epidemiologinen tilanne on suotuisa kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi kun otetaan huomioon direktiivin 2001/89/EY mukaisesti sovellettujen yleisten toimenpiteiden, valvonnan ja pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle esitettyjen voimassa olevien toimenpiteiden tehokkuus Kroatiassa, kaikki täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU liitteessä tällä hetkellä luetellut Kroatian alueet olisi poistettava kyseisestä liitteestä, koska taudin epidemiologinen tilanne on suotuisa kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan 10 artiklassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2019” päivämäärällä ”21 päivään huhtikuuta 2021”.

2 artikla

Poistetaan komission täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU liitteessä oleva 2 kohta.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2019.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/764/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa (EUVL L 338, 17.12.2013, s. 102).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/89/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2001, yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi (EYVL L 316, 1.12.2001, s. 5).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/429, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) (EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1).

5

---

| 28.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/58

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1973,

annettu 27 päivänä marraskuuta 2019,

hopeakuparizeoliitin hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmiin 2 ja 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä vanhana tehoaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (1)22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 ja erityisesti 89 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1062/2014 (2) vahvistetaan luettelo vanhoista tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, voidaanko ne mahdollisesti hyväksyä käytettäviksi biosidivalmisteissa. Luettelossa on mukana hopeakuparizeoliitti (EY-numero: ei saatavilla, CAS-numero: 130328-19-7). |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1062/2014 (2) vahvistetaan luettelo vanhoista tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, voidaanko ne mahdollisesti hyväksyä käytettäviksi biosidivalmisteissa. Luettelossa on mukana hopeakuparizeoliitti (EY-numero: ei saatavilla, CAS-numero: 130328-19-7).

| (2) | Hopeakuparizeoliitti on arvioitu käytettäväksi valmisteryhmässä 2 (desinfiointiaineet ja levämyrkyt, joita ei ole tarkoitettu käytettäviksi suoraan ihmisillä tai eläimillä) ja valmisteryhmässä 7 (kalvojen säilytysaineet), sellaisina kuin ne on kuvattu asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V. |
| --- | --- |

(2)

Hopeakuparizeoliitti on arvioitu käytettäväksi valmisteryhmässä 2 (desinfiointiaineet ja levämyrkyt, joita ei ole tarkoitettu käytettäviksi suoraan ihmisillä tai eläimillä) ja valmisteryhmässä 7 (kalvojen säilytysaineet), sellaisina kuin ne on kuvattu asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V.

| (3) | Ruotsi nimettiin esitteleväksi jäsenvaltioksi, ja sen toimivaltainen viranomainen toimitti 12 päivänä kesäkuuta 2017 arviointikertomukset sekä päätelmänsä Euroopan kemikaalivirastolle. |
| --- | --- |

(3)

Ruotsi nimettiin esitteleväksi jäsenvaltioksi, ja sen toimivaltainen viranomainen toimitti 12 päivänä kesäkuuta 2017 arviointikertomukset sekä päätelmänsä Euroopan kemikaalivirastolle.

| (4) | Biosidivalmistekomitea hyväksyi 17 päivänä lokakuuta 2018 Euroopan kemikaaliviraston lausunnot (3) delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti ottaen huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät. |
| --- | --- |

(4)

Biosidivalmistekomitea hyväksyi 17 päivänä lokakuuta 2018 Euroopan kemikaaliviraston lausunnot (3) delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti ottaen huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät.

| (5) | Näiden lausuntojen mukaan biosidivalmisteiden, joita käytetään valmisteryhmissä 2 ja 7 ja jotka sisältävät hopeakuparizeoliittia, ei voida odottaa täyttävän asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistettuja kriteerejä, koska riittävää tehokkuutta ei todettu. |
| --- | --- |

(5)

Näiden lausuntojen mukaan biosidivalmisteiden, joita käytetään valmisteryhmissä 2 ja 7 ja jotka sisältävät hopeakuparizeoliittia, ei voida odottaa täyttävän asetuksen (EU) N:o 528/2012 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistettuja kriteerejä, koska riittävää tehokkuutta ei todettu.

| (6) | Ottaen huomioon Euroopan kemikaaliviraston lausunnot ei ole asianmukaista hyväksyä hopeakuparizeoliittia käytettäväksi valmisteryhmiin 2 ja 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa, koska asetuksen (EU) N:o 528/2012 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(6)

Ottaen huomioon Euroopan kemikaaliviraston lausunnot ei ole asianmukaista hyväksyä hopeakuparizeoliittia käytettäväksi valmisteryhmiin 2 ja 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa, koska asetuksen (EU) N:o 528/2012 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hopeakuparizeoliitti (EY-numero: ei saatavilla, CAS-numero: 130328-19-7) ei hyväksytä käytettäväksi tehoaineena valmisteryhmiin 2 ja 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver copper zeolite, Product type: 2, ECHA/BPC/210/2018, annettu 17. lokakuuta 2018. Biocidal Products Committee (BPC) opinion on the application for approval of the active substance Silver copper zeolite, Product type: 7, ECHA/BPC/213/2018, annettu 17. lokakuuta 2018.

3

---