# Europos Sąjungos L 198/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 198 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. liepos 25d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 198

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. liepos 25d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1238 dėl visos Europos asmeninės pensijos produkto (PEPP) (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1239, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES | 64 |
| | * | 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1240 dėl Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo | 88 |
| | * | 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2019/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 | 105 |
| | * | 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (
  1
  ) | 202 |
| | * | 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1243, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikomi keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu taikymas (
  1
  ) | 241 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1238 dėl visos Europos asmeninės pensijos produkto (PEPP) (
  1
  )

1

1

*

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1239, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES

64

*

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1240 dėl Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo

88

*

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2019/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005

105

*

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (
  1
  )

2

1

202

*

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1243, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikomi keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu taikymas (
  1
  )

1

241

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2019 7 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/1238

2019 m. birželio 20 d.

dėl visos Europos asmeninės pensijos produkto (PEPP)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sąjungos namų ūkiai yra vieni daugiausiai taupančių visame pasaulyje, tačiau didžioji tų santaupų dalis laikoma bankų trumpalaikių indėlių sąskaitose. Didesnės investicijos į kapitalo rinkas gali padėti spręsti problemas, kurios kyla dėl gyventojų senėjimo ir mažų palūkanų normų; |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos namų ūkiai yra vieni daugiausiai taupančių visame pasaulyje, tačiau didžioji tų santaupų dalis laikoma bankų trumpalaikių indėlių sąskaitose. Didesnės investicijos į kapitalo rinkas gali padėti spręsti problemas, kurios kyla dėl gyventojų senėjimo ir mažų palūkanų normų;

| (2) | senatvės pensijos yra pagrindinė pensininkų pajamų dalis, ir daugeliui žmonių apsirūpinimas pakankama pensija lemia skirtumą tarp patogios senatvės ir skurdo. Senatvės pensijos yra būtina sąlyga siekiant pasinaudoti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje numatytomis pagrindinėmis teisėmis, įskaitant 25 straipsnį dėl pagyvenusių žmonių teisių, kuriame teigiama: „Sąjunga pripažįsta ir gerbia pagyvenusių žmonių teisę gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime“; |
| --- | --- |

(2)

senatvės pensijos yra pagrindinė pensininkų pajamų dalis, ir daugeliui žmonių apsirūpinimas pakankama pensija lemia skirtumą tarp patogios senatvės ir skurdo. Senatvės pensijos yra būtina sąlyga siekiant pasinaudoti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje numatytomis pagrindinėmis teisėmis, įskaitant 25 straipsnį dėl pagyvenusių žmonių teisių, kuriame teigiama: „Sąjunga pripažįsta ir gerbia pagyvenusių žmonių teisę gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime“;

| (3) | Sąjungoje susiduriama su keliomis problemomis, įskaitant demografines problemas dėl to, kad Europa yra senėjantis žemynas. Be to, vyksta radikalūs karjeros modelių, darbo rinkos ir turto paskirstymo pokyčiai, kuriems reikšmingą poveikį daro ne tik skaitmeninė revoliucija; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungoje susiduriama su keliomis problemomis, įskaitant demografines problemas dėl to, kad Europa yra senėjantis žemynas. Be to, vyksta radikalūs karjeros modelių, darbo rinkos ir turto paskirstymo pokyčiai, kuriems reikšmingą poveikį daro ne tik skaitmeninė revoliucija;

| (4) | dauguma senatvės pensijų skiriama pagal valstybines sistemas. Nepaisant išimtinės nacionalinės kompetencijos pensijų sistemų organizavimo srityje, kaip nustatyta Sutartyse, nacionalinių pensijų sistemų pajamų pakankamumas ir finansinis tvarumas yra labai svarbūs visos Sąjungos stabilumui. Todėl nukreipus daugiau europiečių santaupų grynaisiais pinigais ir bankų indėliuose į ilgalaikio pobūdžio investicinius produktus, pvz., savanoriško ilgalaikio pobūdžio pensijų kaupimo sistemas, poveikis būtų naudingas tiek asmenims (kuriems būtų naudingos didesnės pajamos ir didesnis pensijų pakankamumas), tiek visai ekonomikai; |
| --- | --- |

(4)

dauguma senatvės pensijų skiriama pagal valstybines sistemas. Nepaisant išimtinės nacionalinės kompetencijos pensijų sistemų organizavimo srityje, kaip nustatyta Sutartyse, nacionalinių pensijų sistemų pajamų pakankamumas ir finansinis tvarumas yra labai svarbūs visos Sąjungos stabilumui. Todėl nukreipus daugiau europiečių santaupų grynaisiais pinigais ir bankų indėliuose į ilgalaikio pobūdžio investicinius produktus, pvz., savanoriško ilgalaikio pobūdžio pensijų kaupimo sistemas, poveikis būtų naudingas tiek asmenims (kuriems būtų naudingos didesnės pajamos ir didesnis pensijų pakankamumas), tiek visai ekonomikai;

| (5) | 2015 m. 11,3 mln. darbingo amžiaus (20–64 metų) Sąjungos piliečių gyveno ne savo pilietybės valstybėje narėje, o 1,3 mln. Sąjungos piliečių dirbo ne savo gyvenamosios vietos valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(5)

2015 m. 11,3 mln. darbingo amžiaus (20–64 metų) Sąjungos piliečių gyveno ne savo pilietybės valstybėje narėje, o 1,3 mln. Sąjungos piliečių dirbo ne savo gyvenamosios vietos valstybėje narėje;

| (6) | ilgalaikio pobūdžio perkeliamas visos Europos asmeninės pensijos produktas (toliau – PEPP) padidins jo, kaip produkto, patrauklumą, visų pirma jaunimui ir mobiliesiems darbuotojams, ir padės sudaryti dar palankesnes sąlygas įgyvendinti Sąjungos piliečių teisę gyventi ir dirbti visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(6)

ilgalaikio pobūdžio perkeliamas visos Europos asmeninės pensijos produktas (toliau – PEPP) padidins jo, kaip produkto, patrauklumą, visų pirma jaunimui ir mobiliesiems darbuotojams, ir padės sudaryti dar palankesnes sąlygas įgyvendinti Sąjungos piliečių teisę gyventi ir dirbti visoje Sąjungoje;

| (7) | asmeninės pensijos atlieka svarbų vaidmenį susiejant ilgalaikių santaupų turėtojus ir ilgalaikio investavimo galimybes. Didesnė Europos asmeninių pensijų rinka padės užtikrinti lėšų tiekimą instituciniams investuotojams ir investicijas į realiąją ekonomiką; |
| --- | --- |

(7)

asmeninės pensijos atlieka svarbų vaidmenį susiejant ilgalaikių santaupų turėtojus ir ilgalaikio investavimo galimybes. Didesnė Europos asmeninių pensijų rinka padės užtikrinti lėšų tiekimą instituciniams investuotojams ir investicijas į realiąją ekonomiką;

| (8) | šiuo reglamentu sudaromos sąlygos sukurti asmeninės pensijos produktą, kuris bus ilgalaikio pobūdžio ir kuriuo bus atsižvelgiama į aplinkos, socialinius ir valdymo (ASV) veiksnius, kaip nurodyta Jungtinių Tautų remiamuose atsakingo investavimo principuose, ir kuris, kiek tai įmanoma, bus paprastas, saugus, nebrangus, skaidrus, patrauklus vartotojams ir perkeliamas Sąjungos mastu ir papildys valstybėse narėse veikiančias sistemas; |
| --- | --- |

(8)

šiuo reglamentu sudaromos sąlygos sukurti asmeninės pensijos produktą, kuris bus ilgalaikio pobūdžio ir kuriuo bus atsižvelgiama į aplinkos, socialinius ir valdymo (ASV) veiksnius, kaip nurodyta Jungtinių Tautų remiamuose atsakingo investavimo principuose, ir kuris, kiek tai įmanoma, bus paprastas, saugus, nebrangus, skaidrus, patrauklus vartotojams ir perkeliamas Sąjungos mastu ir papildys valstybėse narėse veikiančias sistemas;

| (9) | šiuo metu asmeninės pensijos produktų vidaus rinka neveikia sklandžiai. Kai kuriose valstybėse narėse asmeninės pensijos produktų rinkos dar visai nėra. Kitose valstybėse narėse asmeninės pensijos produktų yra, tačiau nacionalinės rinkos labai susiskaidžiusios. Dėl šios priežasties asmeninės pensijos produktų perkeliamumas ribotas. Todėl asmenims gali būti sunku pasinaudoti savo pagrindinėmis laisvėmis. Pavyzdžiui, jiems galėtų būti užkirstas kelias įsidarbinti ar išeiti į pensiją kitoje valstybėje narėje. Be to, teikėjams pasinaudoti įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas kliudo tai, kad esami asmeninės pensijos produktai nėra standartizuoti; |
| --- | --- |

(9)

šiuo metu asmeninės pensijos produktų vidaus rinka neveikia sklandžiai. Kai kuriose valstybėse narėse asmeninės pensijos produktų rinkos dar visai nėra. Kitose valstybėse narėse asmeninės pensijos produktų yra, tačiau nacionalinės rinkos labai susiskaidžiusios. Dėl šios priežasties asmeninės pensijos produktų perkeliamumas ribotas. Todėl asmenims gali būti sunku pasinaudoti savo pagrindinėmis laisvėmis. Pavyzdžiui, jiems galėtų būti užkirstas kelias įsidarbinti ar išeiti į pensiją kitoje valstybėje narėje. Be to, teikėjams pasinaudoti įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas kliudo tai, kad esami asmeninės pensijos produktai nėra standartizuoti;

| (10) | kadangi asmeninės pensijos produktų rinka yra susiskaidžiusi ir įvairi, PEPP poveikis valstybėms narėms galėtų būti labai skirtingas, o tikslinė auditorija labai įvairi. Kai kuriose valstybėse narėse PEPP galėtų siūlyti sprendimus žmonėms, kurie šiuo metu negali pasinaudoti pakankamu aprūpinimu. Kitose valstybėse narėse PEPP galėtų išplėsti vartotojų pasirinkimą arba pasiūlyti sprendimų mobiliesiems piliečiams. Tačiau PEPP neturėtų būti siekiama pakeisti esamų nacionalinių pensijų sistemų, nes tai – tik papildomas ir papildantis asmeninės pensijos produktas; |
| --- | --- |

(10)

kadangi asmeninės pensijos produktų rinka yra susiskaidžiusi ir įvairi, PEPP poveikis valstybėms narėms galėtų būti labai skirtingas, o tikslinė auditorija labai įvairi. Kai kuriose valstybėse narėse PEPP galėtų siūlyti sprendimus žmonėms, kurie šiuo metu negali pasinaudoti pakankamu aprūpinimu. Kitose valstybėse narėse PEPP galėtų išplėsti vartotojų pasirinkimą arba pasiūlyti sprendimų mobiliesiems piliečiams. Tačiau PEPP neturėtų būti siekiama pakeisti esamų nacionalinių pensijų sistemų, nes tai – tik papildomas ir papildantis asmeninės pensijos produktas;

| (11) | kapitalo rinkų sąjunga (KRS) padės sutelkti kapitalą Europoje ir jį nukreipti visoms įmonėms, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, infrastruktūros ir ilgalaikiams tvariems projektams, kuriems jo reikia, kad galėtų plėstis ir kurti darbo vietas. Vienas iš pagrindinių KRS tikslų – didinti investicijas ir pasirinkimą neprofesionaliesiems investuotojams geriau panaudojant Europoje taupomas lėšas. Todėl PEPP yra žingsnis į priekį stiprinant kapitalo rinkų integraciją, nes jis remia ilgalaikį realiosios ekonomikos finansavimą, turint mintyje ilgalaikį produkto pobūdį ir investicijų tvarumą; |
| --- | --- |

(11)

kapitalo rinkų sąjunga (KRS) padės sutelkti kapitalą Europoje ir jį nukreipti visoms įmonėms, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, infrastruktūros ir ilgalaikiams tvariems projektams, kuriems jo reikia, kad galėtų plėstis ir kurti darbo vietas. Vienas iš pagrindinių KRS tikslų – didinti investicijas ir pasirinkimą neprofesionaliesiems investuotojams geriau panaudojant Europoje taupomas lėšas. Todėl PEPP yra žingsnis į priekį stiprinant kapitalo rinkų integraciją, nes jis remia ilgalaikį realiosios ekonomikos finansavimą, turint mintyje ilgalaikį produkto pobūdį ir investicijų tvarumą;

| (12) | kaip paskelbta 2015 m. rugsėjo 30 d. Komisijos kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plane, „Komisija įvertins galimybes parengti sėkmingai veikiančios Europos rinkos, skirtos paprastoms, veiksmingoms ir konkurencingoms asmeninėms pensijoms, sukūrimo strategiją ir nustatys, ar šiai rinkai reikalingi ES teisės aktai“; |
| --- | --- |

(12)

kaip paskelbta 2015 m. rugsėjo 30 d. Komisijos kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plane, „Komisija įvertins galimybes parengti sėkmingai veikiančios Europos rinkos, skirtos paprastoms, veiksmingoms ir konkurencingoms asmeninėms pensijoms, sukūrimo strategiją ir nustatys, ar šiai rinkai reikalingi ES teisės aktai“;

| (13) | 2016 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „ES finansinių paslaugų reguliavimo įvertinimas ir iššūkiai: poveikis ir veiksmai siekiant efektyvesnės ir veiksmingesnės ES finansų reguliavimo tvarkos ir kapitalo rinkų sąjungos“ (3) Europos Parlamentas pabrėžė, kad „būtina puoselėti aplinką, kuri skatina finansinių produktų inovacijas, suteikia daugiau įvairovės ir naudos realiajai ekonomikai bei stiprina paskatas investicijoms, o taip pat gali padėti sukurti adekvačias, saugias ir tvarias paprastos ir skaidrios struktūros pensijas, pavyzdžiui, sukuriant europinį pensijų produktą (angl. PEPP)“; |
| --- | --- |

(13)

2016 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „ES finansinių paslaugų reguliavimo įvertinimas ir iššūkiai: poveikis ir veiksmai siekiant efektyvesnės ir veiksmingesnės ES finansų reguliavimo tvarkos ir kapitalo rinkų sąjungos“ (3) Europos Parlamentas pabrėžė, kad „būtina puoselėti aplinką, kuri skatina finansinių produktų inovacijas, suteikia daugiau įvairovės ir naudos realiajai ekonomikai bei stiprina paskatas investicijoms, o taip pat gali padėti sukurti adekvačias, saugias ir tvarias paprastos ir skaidrios struktūros pensijas, pavyzdžiui, sukuriant europinį pensijų produktą (angl. PEPP)“;

| (14) | savo 2016 m. birželio 28 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paragino „sparčiai ir ryžtingai daryti pažangą siekiant įmonėms užtikrinti paprastesnes galimybes gauti finansavimą ir remti investicijas į realiąją ekonomiką toliau įgyvendinant kapitalo rinkų sąjungos darbotvarkę“; |
| --- | --- |

(14)

savo 2016 m. birželio 28 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paragino „sparčiai ir ryžtingai daryti pažangą siekiant įmonėms užtikrinti paprastesnes galimybes gauti finansavimą ir remti investicijas į realiąją ekonomiką toliau įgyvendinant kapitalo rinkų sąjungos darbotvarkę“;

| (15) | 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikate „Kapitalo rinkų sąjunga. Spartesnė reforma“ Komisija paskelbė, kad ji „apsvarstys pasiūlymus sukurti paprastą, veiksmingą ir konkurencingą ES asmeninių pensijų produktą [...]. Svarstomos galimybės apima galimą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuris galėtų būti pateiktas 2017 m.“; |
| --- | --- |

(15)

2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikate „Kapitalo rinkų sąjunga. Spartesnė reforma“ Komisija paskelbė, kad ji „apsvarstys pasiūlymus sukurti paprastą, veiksmingą ir konkurencingą ES asmeninių pensijų produktą [...]. Svarstomos galimybės apima galimą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuris galėtų būti pateiktas 2017 m.“;

| (16) | 2017 m. birželio 8 d. Komisijos komunikate „Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūra“ Komisija paskelbė pateiksianti „pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl visos Europos asmeninės pensijos produkto iki 2017 m. birželio pabaigos. Jis taps pagrindu saugesnei, ekonomiškai efektyvesnei ir skaidresnei įperkamų savanoriškų asmeninės pensijos taupymo produktų rinkai, kuri gali būti valdoma tik Europos mastu. Pasiūlymas suteiks gerų galimybių ilgam investuoti pensijų santaupas ir taip padės patenkinti žmonių, kurie nori padidinti pensijai susitaupytų lėšų adekvatumą, poreikius, spręsti demografijos keliamus uždavinius, papildyti esamus pensijų kaupimo produktus ir sistemas, taip pat padidinti su asmeninėmis pensijomis susijusių išlaidų veiksmingumą“; |
| --- | --- |

(16)

2017 m. birželio 8 d. Komisijos komunikate „Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūra“ Komisija paskelbė pateiksianti „pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl visos Europos asmeninės pensijos produkto iki 2017 m. birželio pabaigos. Jis taps pagrindu saugesnei, ekonomiškai efektyvesnei ir skaidresnei įperkamų savanoriškų asmeninės pensijos taupymo produktų rinkai, kuri gali būti valdoma tik Europos mastu. Pasiūlymas suteiks gerų galimybių ilgam investuoti pensijų santaupas ir taip padės patenkinti žmonių, kurie nori padidinti pensijai susitaupytų lėšų adekvatumą, poreikius, spręsti demografijos keliamus uždavinius, papildyti esamus pensijų kaupimo produktus ir sistemas, taip pat padidinti su asmeninėmis pensijomis susijusių išlaidų veiksmingumą“;

| (17) | PEPP kūrimas padės didinti taupymo pensijai pasirinkimą, visų pirma mobiliesiems darbuotojams, ir kurti PEPP teikėjų Sąjungos rinką. Vis dėlto jis turėtų būti tik nacionalines pensijų sistemas papildantis produktas; |
| --- | --- |

(17)

PEPP kūrimas padės didinti taupymo pensijai pasirinkimą, visų pirma mobiliesiems darbuotojams, ir kurti PEPP teikėjų Sąjungos rinką. Vis dėlto jis turėtų būti tik nacionalines pensijų sistemas papildantis produktas;

| (18) | finansinis švietimas gali padėti namų ūkiams suprasti taupymo pasirinkimus savanoriškų asmeninės pensijos produktų srityje. Santaupų turėtojai taip pat turėtų turėti sąžiningą galimybę visapusiškai suvokti su PEPP susijusią riziką ir jo savybes; |
| --- | --- |

(18)

finansinis švietimas gali padėti namų ūkiams suprasti taupymo pasirinkimus savanoriškų asmeninės pensijos produktų srityje. Santaupų turėtojai taip pat turėtų turėti sąžiningą galimybę visapusiškai suvokti su PEPP susijusią riziką ir jo savybes;

| (19) | PEPP skirta teisės aktų sistema padės pagrindą sėkmingai veikiančiai įperkamų, su savanoriška pensija susijusių investicijų rinkai, kuri gali būti valdoma visos Europos mastu. Papildydama esamas valstybines pensijų sistemas ir profesinių pensijų sistemas ir esamus pensijos kaupimo produktus, ji padės patenkinti žmonių, kurie nori padidinti pensijai susitaupytų lėšų pakankamumą, poreikius, spręsti demografinę problemą ir suteiks naują galingą privataus kapitalo šaltinį ilgalaikiam investavimui. Ši sistema nepakeis ir nesuderins esamų nacionalinių asmeninės pensijos produktų ar sistemų, taip pat ji neturės poveikio esamoms nacionalinėms valstybinėms pensijų sistemoms, profesinių pensijų sistemoms ir pensijų kaupimo produktams; |
| --- | --- |

(19)

PEPP skirta teisės aktų sistema padės pagrindą sėkmingai veikiančiai įperkamų, su savanoriška pensija susijusių investicijų rinkai, kuri gali būti valdoma visos Europos mastu. Papildydama esamas valstybines pensijų sistemas ir profesinių pensijų sistemas ir esamus pensijos kaupimo produktus, ji padės patenkinti žmonių, kurie nori padidinti pensijai susitaupytų lėšų pakankamumą, poreikius, spręsti demografinę problemą ir suteiks naują galingą privataus kapitalo šaltinį ilgalaikiam investavimui. Ši sistema nepakeis ir nesuderins esamų nacionalinių asmeninės pensijos produktų ar sistemų, taip pat ji neturės poveikio esamoms nacionalinėms valstybinėms pensijų sistemoms, profesinių pensijų sistemoms ir pensijų kaupimo produktams;

| (20) | PEPP yra asmeninės neprofesinės pensijos produktas, kurį pensijai savanoriškai pasirenka PEPP santaupų turėtojas. Kadangi PEPP turėtų būti sudaromos sąlygos ilgalaikiam kapitalo kaupimui, ankstyvo kapitalo atsiėmimo galimybės turėtų būti ribotos ir už tai galėtų būti taikomos nuobaudos; |
| --- | --- |

(20)

PEPP yra asmeninės neprofesinės pensijos produktas, kurį pensijai savanoriškai pasirenka PEPP santaupų turėtojas. Kadangi PEPP turėtų būti sudaromos sąlygos ilgalaikiam kapitalo kaupimui, ankstyvo kapitalo atsiėmimo galimybės turėtų būti ribotos ir už tai galėtų būti taikomos nuobaudos;

| (21) | šiuo reglamentu suderinami PEPP pagrindiniai veiksniai, susiję su tokiais svarbiausiais elementais, kaip platinimas, minimalus sutarties turinys, investavimo politika, teikėjo pakeitimas ar tarpvalstybinis teikimas ir perkeliamumas. Derinant tuos pagrindinius veiksnius apskritai bus geriau užtikrinamos vienodos sąlygos asmeninės pensijos teikėjams ir bus padedama užbaigti kurti KRS ir integruoti asmeninių pensijų vidaus rinką. Be to, bus sukurtas iš esmės standartizuotas visos Europos produktas, kurį bus galima įsigyti visose valstybėse narėse ir kuris sudarys sąlygas vartotojams visapusiškai naudotis vidaus rinka į užsienį perkeliant savo teises į pensiją ir užtikrins jiems daugiau galimybių pasirinkti įvairius teikėjus, taip pat ir tarpvalstybiniu mastu. Likus mažiau kliūčių teikti tarpvalstybines pensijų paslaugas, PEPP teikimas padidins konkurenciją tarp teikėjų visoje Europoje ir sukurs masto ekonomiją, kuri turėtų būti naudinga santaupų turėtojams; |
| --- | --- |

(21)

šiuo reglamentu suderinami PEPP pagrindiniai veiksniai, susiję su tokiais svarbiausiais elementais, kaip platinimas, minimalus sutarties turinys, investavimo politika, teikėjo pakeitimas ar tarpvalstybinis teikimas ir perkeliamumas. Derinant tuos pagrindinius veiksnius apskritai bus geriau užtikrinamos vienodos sąlygos asmeninės pensijos teikėjams ir bus padedama užbaigti kurti KRS ir integruoti asmeninių pensijų vidaus rinką. Be to, bus sukurtas iš esmės standartizuotas visos Europos produktas, kurį bus galima įsigyti visose valstybėse narėse ir kuris sudarys sąlygas vartotojams visapusiškai naudotis vidaus rinka į užsienį perkeliant savo teises į pensiją ir užtikrins jiems daugiau galimybių pasirinkti įvairius teikėjus, taip pat ir tarpvalstybiniu mastu. Likus mažiau kliūčių teikti tarpvalstybines pensijų paslaugas, PEPP teikimas padidins konkurenciją tarp teikėjų visoje Europoje ir sukurs masto ekonomiją, kuri turėtų būti naudinga santaupų turėtojams;

| (22) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 114 straipsniu leidžiama priimti teisės aktus tiek reglamentų, tiek direktyvų forma. Pasirinkta priimti reglamentą, nes jis būtų tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Taigi, reglamentas sudarytų sąlygas greičiau pradėti naudoti PEPP ir padėtų greičiau patenkinti didesnių pensijų santaupų ir investicijų į KRS poreikį. Šiuo reglamentu derinami pagrindiniai PEPP veiksniai, kuriems neturi būti taikomos konkrečios nacionalinės taisyklės, ir todėl šiuo atveju reglamentas yra tinkamesnė priemonė nei direktyva. Priešingai, veiksniams, kurie nepatenka į šio reglamento taikymo sritį (pvz., kaupiamojo etapo sąlygos), taikomos nacionalinės taisyklės; |
| --- | --- |

(22)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 114 straipsniu leidžiama priimti teisės aktus tiek reglamentų, tiek direktyvų forma. Pasirinkta priimti reglamentą, nes jis būtų tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Taigi, reglamentas sudarytų sąlygas greičiau pradėti naudoti PEPP ir padėtų greičiau patenkinti didesnių pensijų santaupų ir investicijų į KRS poreikį. Šiuo reglamentu derinami pagrindiniai PEPP veiksniai, kuriems neturi būti taikomos konkrečios nacionalinės taisyklės, ir todėl šiuo atveju reglamentas yra tinkamesnė priemonė nei direktyva. Priešingai, veiksniams, kurie nepatenka į šio reglamento taikymo sritį (pvz., kaupiamojo etapo sąlygos), taikomos nacionalinės taisyklės;

| (23) | šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos vienodos PEPP registravimo, teikimo, platinimo ir priežiūros taisyklės. PEPP turėtų būti taikomos šio reglamento, susijusios sektorinės Sąjungos teisės ir atitinkamų deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų nuostatos. Be to, turėtų būti taikomi valstybių narių įgyvendinant sektorinę Sąjungos teisę priimti teisės aktai. Jei produktui netaikomas šis reglamentas arba sektorinė Sąjungos teisė, jam turėtų būti taikomi atitinkami valstybių narių teisės aktai. PEPP atveju taip pat turėtų būti sudaromos sutartys tarp PEPP santaupų turėtojo ir PEPP teikėjo (toliau – PEPP sutartis). Yra nustatytos tam tikros pagrindinės produkto savybės, kurios turėtų būti įtrauktos į PEPP sutartį. Šis reglamentas neturėtų daryti poveikio Sąjungos taisyklėms dėl tarptautinės privatinės teisės, ypač susijusioms su teismų jurisdikcija ir taikytina teise. Šiuo reglamentu taip pat neturėtų būti daroma poveikio nacionalinei sutarčių, socialinei, darbo ir mokesčių teisei; |
| --- | --- |

(23)

šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos vienodos PEPP registravimo, teikimo, platinimo ir priežiūros taisyklės. PEPP turėtų būti taikomos šio reglamento, susijusios sektorinės Sąjungos teisės ir atitinkamų deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų nuostatos. Be to, turėtų būti taikomi valstybių narių įgyvendinant sektorinę Sąjungos teisę priimti teisės aktai. Jei produktui netaikomas šis reglamentas arba sektorinė Sąjungos teisė, jam turėtų būti taikomi atitinkami valstybių narių teisės aktai. PEPP atveju taip pat turėtų būti sudaromos sutartys tarp PEPP santaupų turėtojo ir PEPP teikėjo (toliau – PEPP sutartis). Yra nustatytos tam tikros pagrindinės produkto savybės, kurios turėtų būti įtrauktos į PEPP sutartį. Šis reglamentas neturėtų daryti poveikio Sąjungos taisyklėms dėl tarptautinės privatinės teisės, ypač susijusioms su teismų jurisdikcija ir taikytina teise. Šiuo reglamentu taip pat neturėtų būti daroma poveikio nacionalinei sutarčių, socialinei, darbo ir mokesčių teisei;

| (24) | šiame reglamente turėtų būti aiškiai nurodyta, kad PEPP sutartis turi atitikti visas taikytinas taisykles. Be to, PEPP sutartyje turėtų būti nustatytos šalių teisės ir pareigos bei nurodytos pagrindinės produkto savybės. PEPP sutartį PEPP santaupų turėtojų grupės vardu taip pat galėtų sudaryti tos grupės, pavyzdžiui, nepriklausomos santaupų turėtojų asociacijos, atstovas, jei tai atliekama laikantis šio reglamento ir taikomos nacionalinės teisės, o PEPP santaupų turėtojai, sudarydami tokią PEPP sutartį, gauna tokią pačią informaciją ir konsultacijas, kaip ir PEPP santaupų turėtojai, sudarydami PEPP sutartį tiesiogiai su PEPP teikėju arba per PEPP platintoją; |
| --- | --- |

(24)

šiame reglamente turėtų būti aiškiai nurodyta, kad PEPP sutartis turi atitikti visas taikytinas taisykles. Be to, PEPP sutartyje turėtų būti nustatytos šalių teisės ir pareigos bei nurodytos pagrindinės produkto savybės. PEPP sutartį PEPP santaupų turėtojų grupės vardu taip pat galėtų sudaryti tos grupės, pavyzdžiui, nepriklausomos santaupų turėtojų asociacijos, atstovas, jei tai atliekama laikantis šio reglamento ir taikomos nacionalinės teisės, o PEPP santaupų turėtojai, sudarydami tokią PEPP sutartį, gauna tokią pačią informaciją ir konsultacijas, kaip ir PEPP santaupų turėtojai, sudarydami PEPP sutartį tiesiogiai su PEPP teikėju arba per PEPP platintoją;

| (25) | PEPP teikėjai turėtų turėti prieigą prie visos Sąjungos rinkos pasinaudodami viena produkto registracija, kuri turi būti atlikta remiantis bendru taisyklių rinkiniu. Norėdami prekiauti produktu su nuoroda „PEPP“, to prašantys PEPP teikėjai turėtų pateikti registracijos paraišką savo kompetentingoms institucijoms. Šiuo reglamentu nedraudžiama įregistruoti esamo asmeninės pensijos produkto, kuris atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas. Kompetentingos institucijos turėtų priimti sprendimą dėl registracijos, jei paraišką pateikęs PEPP teikėjas pateikė visą būtiną informaciją ir jei įdiegta tinkama tvarka, siekiant laikytis šio reglamento reikalavimų. Kompetentingoms institucijoms priėmus sprendimą dėl registracijos, jos turėtų apie jį pranešti Europos priežiūros institucijai (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai) (toliau – EIOPA), įsteigtai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010 (4), kad PEPP teikėjas ir PEPP būtų įregistruoti viešajame centriniame registre. Tokia registracija turėtų galioti visoje Sąjungoje. Siekiant užtikrinti veiksmingą šiame reglamente nustatytų vienodų reikalavimų laikymosi priežiūrą, apie visus per registracijos procedūrą pateiktos informacijos ir dokumentų pasikeitimus turėtų būti nedelsiant pranešta kompetentingoms institucijoms ir, kai taikytina, EIOPA; |
| --- | --- |

(25)

PEPP teikėjai turėtų turėti prieigą prie visos Sąjungos rinkos pasinaudodami viena produkto registracija, kuri turi būti atlikta remiantis bendru taisyklių rinkiniu. Norėdami prekiauti produktu su nuoroda „PEPP“, to prašantys PEPP teikėjai turėtų pateikti registracijos paraišką savo kompetentingoms institucijoms. Šiuo reglamentu nedraudžiama įregistruoti esamo asmeninės pensijos produkto, kuris atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas. Kompetentingos institucijos turėtų priimti sprendimą dėl registracijos, jei paraišką pateikęs PEPP teikėjas pateikė visą būtiną informaciją ir jei įdiegta tinkama tvarka, siekiant laikytis šio reglamento reikalavimų. Kompetentingoms institucijoms priėmus sprendimą dėl registracijos, jos turėtų apie jį pranešti Europos priežiūros institucijai (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai) (toliau – EIOPA), įsteigtai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010 (4), kad PEPP teikėjas ir PEPP būtų įregistruoti viešajame centriniame registre. Tokia registracija turėtų galioti visoje Sąjungoje. Siekiant užtikrinti veiksmingą šiame reglamente nustatytų vienodų reikalavimų laikymosi priežiūrą, apie visus per registracijos procedūrą pateiktos informacijos ir dokumentų pasikeitimus turėtų būti nedelsiant pranešta kompetentingoms institucijoms ir, kai taikytina, EIOPA;

| (26) | EIOPA turėtų sukurti viešąjį centrinį registrą, kuriame būtų pateikiama informacija apie PEPP, kurie buvo įregistruoti ir kuriuos galima teikti ir platinti Sąjungoje, ir apie PEPP teikėjus, ir valstybių narių, kuriose siūlomas PEPP, sąrašas. Kai PEPP teikėjai neplatina PEPP valstybės narės teritorijoje, bet gali atidaryti tos valstybės narės subsąskaitą, kad užtikrintų perkeliamumą savo PEPP klientams, tame registre taip pat turėtų būti pateikiama informacija apie tai, kurių valstybių narių subsąskaitas PEPP teikėjas siūlo; |
| --- | --- |

(26)

EIOPA turėtų sukurti viešąjį centrinį registrą, kuriame būtų pateikiama informacija apie PEPP, kurie buvo įregistruoti ir kuriuos galima teikti ir platinti Sąjungoje, ir apie PEPP teikėjus, ir valstybių narių, kuriose siūlomas PEPP, sąrašas. Kai PEPP teikėjai neplatina PEPP valstybės narės teritorijoje, bet gali atidaryti tos valstybės narės subsąskaitą, kad užtikrintų perkeliamumą savo PEPP klientams, tame registre taip pat turėtų būti pateikiama informacija apie tai, kurių valstybių narių subsąskaitas PEPP teikėjas siūlo;

| (27) | valstybėse narėse labai skiriasi profesinių pensijų įstaigų (toliau – PPĮ), kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2341 (5), organizavimas ir reguliavimas. Kai kuriose valstybėse narėse toms įstaigoms leidžiama vykdyti tik su profesinėmis pensijomis susijusią veiklą, o kitose valstybėse narėse toms įstaigoms, įskaitant įgaliotus subjektus, kurie atsakingi už jų valdymą ir kurie veikia jų vardu, kai PPĮ neturi juridinio asmens statuso, leidžiama vykdyti su profesinėmis ir asmeninėmis pensijomis susijusią veiklą. Tai ne tik lemia skirtingas PPĮ organizacines struktūras, bet taip pat skirtingą joms taikomą nacionalinio lygmens priežiūrą. Visų pirma, leidimą vykdyti su profesinėmis ir asmeninėmis pensijomis susijusią veiklą turinčių PPĮ prudencinė priežiūra yra platesnė nei PPĮ, kurios vykdo tik su profesinėmis pensijomis susijusią veiklą, priežiūra.
  Siekiant nepakenkti finansiniam stabilumui ir atsižvelgti į skirtingą organizacinę struktūrą ir priežiūrą, tik toms PPĮ, kurios pagal nacionalinę teisę gali teikti ir asmeninės pensijos produktus ir yra prižiūrimos, turėtų būti leidžiama teikti PEPP. Be to, siekiant dar geriau užtikrinti finansinį stabilumą, visas su PEPP teikimo verslu susijęs turtas ir įsipareigojimai turėtų būti skirti tik PEPP ir jų neturėtų būti galima perkelti į kitą įstaigos profesinių pensijų teikimo veiklos skyrių. PPĮ, kurios teikia PEPP, taip pat visada turėtų atitikti atitinkamus Direktyvoje (ES) 2016/2341 nustatytus standartus, įskaitant išsamesnes valstybių narių, kuriose jos yra registruotos arba kuriose joms suteiktas leidimas pagal Direktyvą (ES) 2016/2341, investavimo taisykles, valstybių narių nustatytas perkeliant tą direktyvą į nacionalinę teisę, ir jų valdymo sistemos nuostatas. Kaip ir kitų PEPP teikėjų atveju, kai šiuo reglamentu nustatomos griežtesnės nuostatos, turėtų būti taikomos tokios nuostatos; |
| --- | --- |

(27)

valstybėse narėse labai skiriasi profesinių pensijų įstaigų (toliau – PPĮ), kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2341 (5), organizavimas ir reguliavimas. Kai kuriose valstybėse narėse toms įstaigoms leidžiama vykdyti tik su profesinėmis pensijomis susijusią veiklą, o kitose valstybėse narėse toms įstaigoms, įskaitant įgaliotus subjektus, kurie atsakingi už jų valdymą ir kurie veikia jų vardu, kai PPĮ neturi juridinio asmens statuso, leidžiama vykdyti su profesinėmis ir asmeninėmis pensijomis susijusią veiklą. Tai ne tik lemia skirtingas PPĮ organizacines struktūras, bet taip pat skirtingą joms taikomą nacionalinio lygmens priežiūrą. Visų pirma, leidimą vykdyti su profesinėmis ir asmeninėmis pensijomis susijusią veiklą turinčių PPĮ prudencinė priežiūra yra platesnė nei PPĮ, kurios vykdo tik su profesinėmis pensijomis susijusią veiklą, priežiūra.

Siekiant nepakenkti finansiniam stabilumui ir atsižvelgti į skirtingą organizacinę struktūrą ir priežiūrą, tik toms PPĮ, kurios pagal nacionalinę teisę gali teikti ir asmeninės pensijos produktus ir yra prižiūrimos, turėtų būti leidžiama teikti PEPP. Be to, siekiant dar geriau užtikrinti finansinį stabilumą, visas su PEPP teikimo verslu susijęs turtas ir įsipareigojimai turėtų būti skirti tik PEPP ir jų neturėtų būti galima perkelti į kitą įstaigos profesinių pensijų teikimo veiklos skyrių. PPĮ, kurios teikia PEPP, taip pat visada turėtų atitikti atitinkamus Direktyvoje (ES) 2016/2341 nustatytus standartus, įskaitant išsamesnes valstybių narių, kuriose jos yra registruotos arba kuriose joms suteiktas leidimas pagal Direktyvą (ES) 2016/2341, investavimo taisykles, valstybių narių nustatytas perkeliant tą direktyvą į nacionalinę teisę, ir jų valdymo sistemos nuostatas. Kaip ir kitų PEPP teikėjų atveju, kai šiuo reglamentu nustatomos griežtesnės nuostatos, turėtų būti taikomos tokios nuostatos;

| (28) | vienas PEPP pasas užtikrins PEPP vidaus rinkos sukūrimą; |
| --- | --- |

(28)

vienas PEPP pasas užtikrins PEPP vidaus rinkos sukūrimą;

| (29) | PEPP teikėjai turėtų galėti platinti savo sukurtus ir ne savo sukurtus PEPP, jei tai daroma laikantis susijusių sektorinės teisės aktų. PEPP platintojai turėtų galėti platinti ne savo sukurtus PEPP. PEPP platintojai turėtų platinti tik tuos produktus, apie kuriuos jie turi tinkamų žinių ir kompetencijos, vadovaujantis susijusia sektorine teise; |
| --- | --- |

(29)

PEPP teikėjai turėtų galėti platinti savo sukurtus ir ne savo sukurtus PEPP, jei tai daroma laikantis susijusių sektorinės teisės aktų. PEPP platintojai turėtų galėti platinti ne savo sukurtus PEPP. PEPP platintojai turėtų platinti tik tuos produktus, apie kuriuos jie turi tinkamų žinių ir kompetencijos, vadovaujantis susijusia sektorine teise;

| (30) | prieš sudarant PEPP sutartį PEPP teikėjai arba PEPP platintojai potencialiems PEPP santaupų turėtojams turėtų teikti konsultacijas, atsižvelgdami į ilgalaikį produkto pobūdį, individualius PEPP santaupų turėtojo poreikius ir ribotas išpirkimo galimybes. Per konsultacijas visų pirma turėtų būti siekiama informuoti PEPP santaupų turėtoją apie investavimo galimybių ypatybes, kapitalo apsaugos lygį ir išmokų formas; |
| --- | --- |

(30)

prieš sudarant PEPP sutartį PEPP teikėjai arba PEPP platintojai potencialiems PEPP santaupų turėtojams turėtų teikti konsultacijas, atsižvelgdami į ilgalaikį produkto pobūdį, individualius PEPP santaupų turėtojo poreikius ir ribotas išpirkimo galimybes. Per konsultacijas visų pirma turėtų būti siekiama informuoti PEPP santaupų turėtoją apie investavimo galimybių ypatybes, kapitalo apsaugos lygį ir išmokų formas;

| (31) | naudodamiesi laisve teikti paslaugas arba įsisteigimo laisve, PEPP teikėjai gali teikti PEPP, o PEPP platintojai gali platinti PEPP priimančiosios valstybės narės teritorijoje atidarę tos priimančiosios valstybės narės subsąskaitą. Siekiant užtikrinti aukštą paslaugų kokybę ir veiksmingą vartotojų apsaugą, buveinės ir priimančiosios valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti užtikrindamos šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymą. Jeigu naudodamiesi laisve teikti paslaugas PEPP teikėjai ir PEPP platintojai vykdo veiklą įvairiose valstybėse narėse, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos dėl savo glaudesnių ryšių su PEPP teikėju turėtų būti atsakingos už tai, kad būtų vykdomos šiame reglamente nurodytos pareigos. Siekiant užtikrinti teisingą atsakomybės pasidalijimą tarp buveinės valstybės narės ir priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų, jeigu priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos sužino apie bet kokį pareigų nevykdymą jų valstybės narės teritorijoje, jos turėtų informuoti buveinės valstybės narės kompetentingas institucijas ir šios tuomet privalėtų imtis tinkamų priemonių. Be to, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų turėti teisę įsikišti, jei buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos nesiima tinkamų priemonių arba jei priemonės, kurių imtasi, yra nepakankamos; |
| --- | --- |

(31)

naudodamiesi laisve teikti paslaugas arba įsisteigimo laisve, PEPP teikėjai gali teikti PEPP, o PEPP platintojai gali platinti PEPP priimančiosios valstybės narės teritorijoje atidarę tos priimančiosios valstybės narės subsąskaitą. Siekiant užtikrinti aukštą paslaugų kokybę ir veiksmingą vartotojų apsaugą, buveinės ir priimančiosios valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti užtikrindamos šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymą. Jeigu naudodamiesi laisve teikti paslaugas PEPP teikėjai ir PEPP platintojai vykdo veiklą įvairiose valstybėse narėse, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos dėl savo glaudesnių ryšių su PEPP teikėju turėtų būti atsakingos už tai, kad būtų vykdomos šiame reglamente nurodytos pareigos. Siekiant užtikrinti teisingą atsakomybės pasidalijimą tarp buveinės valstybės narės ir priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų, jeigu priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos sužino apie bet kokį pareigų nevykdymą jų valstybės narės teritorijoje, jos turėtų informuoti buveinės valstybės narės kompetentingas institucijas ir šios tuomet privalėtų imtis tinkamų priemonių. Be to, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų turėti teisę įsikišti, jei buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos nesiima tinkamų priemonių arba jei priemonės, kurių imtasi, yra nepakankamos;

| (32) | valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę naudoti visas reikiamas priemones, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad PEPP teikėjai ir PEPP platintojai Sąjungoje tinkamai vykdytų įsisteigimo laisve ar laisve teikti paslaugas grindžiamą veiklą. Siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą, visi kompetentingų institucijų veiksmai turėtų būti proporcingi konkretaus teikėjo arba platintojo veiklai būdingos rizikos pobūdžiui, apimčiai ir sudėtingumui; |
| --- | --- |

(32)

valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę naudoti visas reikiamas priemones, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad PEPP teikėjai ir PEPP platintojai Sąjungoje tinkamai vykdytų įsisteigimo laisve ar laisve teikti paslaugas grindžiamą veiklą. Siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą, visi kompetentingų institucijų veiksmai turėtų būti proporcingi konkretaus teikėjo arba platintojo veiklai būdingos rizikos pobūdžiui, apimčiai ir sudėtingumui;

| (33) | europinį PEPP mastą galima plėtoti ne tik teikėjo lygmeniu, pasinaudojant jo tarpvalstybinės veiklos galimybėmis, bet ir PEPP santaupų turėtojo lygmeniu, pasinaudojant PEPP perkeliamumo galimybe ir teikėjo keitimo paslauga, taip prisidedant prie asmenų, kurie naudojasi savo teise laisvai judėti pagal SESV 21 ir 45 straipsnius, asmeninės pensijos teisių apsaugos. Perkeliamumas yra susijęs su PEPP santaupų turėtojo išvykimu gyventi į kitą valstybę narę nepakeičiant PEPP teikėjų, o PEPP teikėjų pakeitimas nebūtinai yra susijęs su gyvenamosios vietos pakeitimu; |
| --- | --- |

(33)

europinį PEPP mastą galima plėtoti ne tik teikėjo lygmeniu, pasinaudojant jo tarpvalstybinės veiklos galimybėmis, bet ir PEPP santaupų turėtojo lygmeniu, pasinaudojant PEPP perkeliamumo galimybe ir teikėjo keitimo paslauga, taip prisidedant prie asmenų, kurie naudojasi savo teise laisvai judėti pagal SESV 21 ir 45 straipsnius, asmeninės pensijos teisių apsaugos. Perkeliamumas yra susijęs su PEPP santaupų turėtojo išvykimu gyventi į kitą valstybę narę nepakeičiant PEPP teikėjų, o PEPP teikėjų pakeitimas nebūtinai yra susijęs su gyvenamosios vietos pakeitimu;

| (34) | PEPP turėtų apimti nacionalines subsąskaitas, kurių kiekvienai turėtų būti būdingi tokie asmeninės pensijos produkto veiksniai, pagal kuriuos PEPP įmokoms arba išmokoms būtų galima taikyti paskatas, jei jos taikomos valstybėse narėse, kurių subsąskaitą PEPP teikėjas atidarė. Subsąskaita turėtų būti naudojama per kaupiamąjį etapą įmokėtoms įmokoms ir per išmokėjimo etapą išmokėtoms išmokoms registruoti pagal valstybės narės, kurios subsąskaita buvo atidaryta, teisę. Pirma subsąskaita PEPP santaupų turėtojui turėtų būti atidaryta pasirašius PEPP sutartį; |
| --- | --- |

(34)

PEPP turėtų apimti nacionalines subsąskaitas, kurių kiekvienai turėtų būti būdingi tokie asmeninės pensijos produkto veiksniai, pagal kuriuos PEPP įmokoms arba išmokoms būtų galima taikyti paskatas, jei jos taikomos valstybėse narėse, kurių subsąskaitą PEPP teikėjas atidarė. Subsąskaita turėtų būti naudojama per kaupiamąjį etapą įmokėtoms įmokoms ir per išmokėjimo etapą išmokėtoms išmokoms registruoti pagal valstybės narės, kurios subsąskaita buvo atidaryta, teisę. Pirma subsąskaita PEPP santaupų turėtojui turėtų būti atidaryta pasirašius PEPP sutartį;

| (35) | siekiant PEPP teikėjams sudaryti sklandaus perėjimo sąlygas, pareiga teikti PEPP su bent dviejų valstybių narių subsąskaitomis turėtų būti taikoma per trejus metus po šio reglamento taikymo pradžios dienos. Pradėjus naudoti PEPP, siekiant neklaidinti PEPP santaupų turėtojų, PEPP teikėjas turėtų pateikti informaciją apie tai, kurias nacionalines subsąskaitas galima naudoti iš karto. Jei PEPP santaupų turėtojas persikelia į kitą valstybę narę ir jei neatidaryta tos valstybės narės subsąskaita, PEPP teikėjas turėtų suteikti galimybę PEPP santaupų turėtojui nedelsiant ir nemokamai pakeisti PEPP teikėją į kitą teikėją, kuris teikia tos valstybės narės subsąskaitas. PEPP santaupų turėtojui taip pat turėtų būti suteikiama galimybė toliau mokėti įmokas į subsąskaitą, į kurią jis mokėjo prieš pakeisdamas gyvenamąją vietą; |
| --- | --- |

(35)

siekiant PEPP teikėjams sudaryti sklandaus perėjimo sąlygas, pareiga teikti PEPP su bent dviejų valstybių narių subsąskaitomis turėtų būti taikoma per trejus metus po šio reglamento taikymo pradžios dienos. Pradėjus naudoti PEPP, siekiant neklaidinti PEPP santaupų turėtojų, PEPP teikėjas turėtų pateikti informaciją apie tai, kurias nacionalines subsąskaitas galima naudoti iš karto. Jei PEPP santaupų turėtojas persikelia į kitą valstybę narę ir jei neatidaryta tos valstybės narės subsąskaita, PEPP teikėjas turėtų suteikti galimybę PEPP santaupų turėtojui nedelsiant ir nemokamai pakeisti PEPP teikėją į kitą teikėją, kuris teikia tos valstybės narės subsąskaitas. PEPP santaupų turėtojui taip pat turėtų būti suteikiama galimybė toliau mokėti įmokas į subsąskaitą, į kurią jis mokėjo prieš pakeisdamas gyvenamąją vietą;

| (36) | atsižvelgiant į ilgalaikį PEPP pobūdį ir susijusią administracinę naštą, potencialiems PEPP santaupų turėtojams ir PEPP išmokų gavėjams PEPP teikėjai ir PEPP platintojai turėtų pateikti aiškią, lengvai suprantamą ir aktualią informaciją, kad jiems būtų lengviau priimti sprendimus dėl pensijos. Dėl tos pačios priežasties PEPP teikėjai ir PEPP platintojai taip pat turėtų užtikrinti aukštą skaidrumo lygį įvairiais PEPP etapais, įskaitant etapą iki sutarties sudarymo, sutarties sudarymo etapą, kaupiamąjį etapą (įskaitant priešpensinį etapą) ir išmokėjimo etapą. Visų pirma turėtų būti pateikiama informacija apie sukauptas teises į pensiją, prognozuojamus PEPP pensijos išmokų dydžius, riziką ir garantijas, ASV veiksnių integravimą, taip pat išlaidas. Jei prognozuojami PEPP pensijų išmokų dydžiai pagrįsti ekonominiais scenarijais, ta informacija turėtų apimti geriausią numatomą scenarijų ir nepalankų scenarijų – jis turėtų būti tikrai blogas, bet realistinis; |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgiant į ilgalaikį PEPP pobūdį ir susijusią administracinę naštą, potencialiems PEPP santaupų turėtojams ir PEPP išmokų gavėjams PEPP teikėjai ir PEPP platintojai turėtų pateikti aiškią, lengvai suprantamą ir aktualią informaciją, kad jiems būtų lengviau priimti sprendimus dėl pensijos. Dėl tos pačios priežasties PEPP teikėjai ir PEPP platintojai taip pat turėtų užtikrinti aukštą skaidrumo lygį įvairiais PEPP etapais, įskaitant etapą iki sutarties sudarymo, sutarties sudarymo etapą, kaupiamąjį etapą (įskaitant priešpensinį etapą) ir išmokėjimo etapą. Visų pirma turėtų būti pateikiama informacija apie sukauptas teises į pensiją, prognozuojamus PEPP pensijos išmokų dydžius, riziką ir garantijas, ASV veiksnių integravimą, taip pat išlaidas. Jei prognozuojami PEPP pensijų išmokų dydžiai pagrįsti ekonominiais scenarijais, ta informacija turėtų apimti geriausią numatomą scenarijų ir nepalankų scenarijų – jis turėtų būti tikrai blogas, bet realistinis;

| (37) | prieš sudarant PEPP sutartį, potencialiems PEPP santaupų turėtojams turėtų būti pateikta visa būtina informacija, kad jie pasirinktų turėdami pakankamai informacijos. Prieš sudarant PEPP sutartį turėtų būti nurodyti su pensija susiję reikalavimai bei poreikiai ir turėtų būti teikiamos konsultacijos; |
| --- | --- |

(37)

prieš sudarant PEPP sutartį, potencialiems PEPP santaupų turėtojams turėtų būti pateikta visa būtina informacija, kad jie pasirinktų turėdami pakankamai informacijos. Prieš sudarant PEPP sutartį turėtų būti nurodyti su pensija susiję reikalavimai bei poreikiai ir turėtų būti teikiamos konsultacijos;

| (38) | siekdami užtikrinti optimalų produkto skaidrumą, PEPP teikėjai, prieš galėdami savo sukurtus PEPP platinti PEPP santaupų turėtojams, turėtų parengti tiems PEPP skirtą PEPP pagrindinės informacijos dokumentą. Jie taip pat turėtų būti atsakingi už PEPP pagrindinės informacijos dokumento tikslumą. PEPP pagrindinės informacijos dokumentas turėtų pakeisti ir pritaikyti mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1286/2014 (6), kuris dėl to neturėtų būti teikiamas PEPP atveju. Pagrindinio PEPP atveju turėtų būti rengiamas atskiras PEPP pagrindinės informacijos dokumentas. Kai PEPP teikėjas siūlo alternatyvių investavimo galimybių, taip pat turėtų būti pateiktas bendras tų alternatyvių investavimo galimybių pagrindinės informacijos dokumentas, kuriame taip pat galėtų būti nuorodų į kitus dokumentus. Jei reikalaujama informacija apie alternatyvias investavimo galimybes negali būti pateikta viename pagrindinės informacijos dokumente, turėtų būti pateikiamas atskiras kiekvienos investavimo galimybės pagrindinės informacijos dokumentas. Tačiau tai turėtų būti daroma tik tuo atveju, jei bendro alternatyvių investavimo galimybių pagrindinės informacijos dokumento pateikimas neatitiktų PEPP klientų interesų. Todėl, kai kompetentingos institucijos vertina PEPP pagrindinės informacijos dokumento atitiktį šiam reglamentui, jos turėtų užtikrinti optimalų skirtingų investavimo galimybių palyginamumą, jei taikoma, visų pirma atsižvelgdamos į aktualias žinias apie elgsenos analizę, kad būtų išvengta informacijos pateikimo būdo sukeliamų kognityvinių polinkių; |
| --- | --- |

(38)

siekdami užtikrinti optimalų produkto skaidrumą, PEPP teikėjai, prieš galėdami savo sukurtus PEPP platinti PEPP santaupų turėtojams, turėtų parengti tiems PEPP skirtą PEPP pagrindinės informacijos dokumentą. Jie taip pat turėtų būti atsakingi už PEPP pagrindinės informacijos dokumento tikslumą. PEPP pagrindinės informacijos dokumentas turėtų pakeisti ir pritaikyti mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1286/2014 (6), kuris dėl to neturėtų būti teikiamas PEPP atveju. Pagrindinio PEPP atveju turėtų būti rengiamas atskiras PEPP pagrindinės informacijos dokumentas. Kai PEPP teikėjas siūlo alternatyvių investavimo galimybių, taip pat turėtų būti pateiktas bendras tų alternatyvių investavimo galimybių pagrindinės informacijos dokumentas, kuriame taip pat galėtų būti nuorodų į kitus dokumentus. Jei reikalaujama informacija apie alternatyvias investavimo galimybes negali būti pateikta viename pagrindinės informacijos dokumente, turėtų būti pateikiamas atskiras kiekvienos investavimo galimybės pagrindinės informacijos dokumentas. Tačiau tai turėtų būti daroma tik tuo atveju, jei bendro alternatyvių investavimo galimybių pagrindinės informacijos dokumento pateikimas neatitiktų PEPP klientų interesų. Todėl, kai kompetentingos institucijos vertina PEPP pagrindinės informacijos dokumento atitiktį šiam reglamentui, jos turėtų užtikrinti optimalų skirtingų investavimo galimybių palyginamumą, jei taikoma, visų pirma atsižvelgdamos į aktualias žinias apie elgsenos analizę, kad būtų išvengta informacijos pateikimo būdo sukeliamų kognityvinių polinkių;

| (39) | siekiant užtikrinti, kad PEPP pagrindinės informacijos dokumentai būtų plačiai išplatinti ir prieinami, šiuo reglamentu turėtų būti numatyta, kad PEPP teikėjas privalo paskelbti PEPP pagrindinės informacijos dokumentus savo interneto svetainėje. PEPP teikėjas turėtų paskelbti PEPP pagrindinės informacijos dokumentą kiekvienai valstybei narei, kurioje PEPP platinamas naudojantis laisve teikti paslaugas arba įsisteigimo laisve. Tame dokumente pateikiama konkreti informacija apie su kaupiamuoju etapu ir išmokėjimo etapu susijusias sąlygas toje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(39)

siekiant užtikrinti, kad PEPP pagrindinės informacijos dokumentai būtų plačiai išplatinti ir prieinami, šiuo reglamentu turėtų būti numatyta, kad PEPP teikėjas privalo paskelbti PEPP pagrindinės informacijos dokumentus savo interneto svetainėje. PEPP teikėjas turėtų paskelbti PEPP pagrindinės informacijos dokumentą kiekvienai valstybei narei, kurioje PEPP platinamas naudojantis laisve teikti paslaugas arba įsisteigimo laisve. Tame dokumente pateikiama konkreti informacija apie su kaupiamuoju etapu ir išmokėjimo etapu susijusias sąlygas toje valstybėje narėje;

| (40) | nacionaliniu lygmeniu jau rengiamos asmeninės pensijos produktų skaičiuoklės. Vis dėlto, kad šios skaičiuoklės būtų kuo naudingesnės vartotojams, į jas turėtų būti įtrauktos išlaidos ir mokesčiai, kuriuos ima įvairūs PEPP teikėjai, ir visos papildomos išlaidos ar mokesčiai, kuriuos ima tarpininkai arba kurie imami kitose investavimo grandinės dalyse, kurių PEPP teikėjai dar nėra įskaičiavę; |
| --- | --- |

(40)

nacionaliniu lygmeniu jau rengiamos asmeninės pensijos produktų skaičiuoklės. Vis dėlto, kad šios skaičiuoklės būtų kuo naudingesnės vartotojams, į jas turėtų būti įtrauktos išlaidos ir mokesčiai, kuriuos ima įvairūs PEPP teikėjai, ir visos papildomos išlaidos ar mokesčiai, kuriuos ima tarpininkai arba kurie imami kitose investavimo grandinės dalyse, kurių PEPP teikėjai dar nėra įskaičiavę;

| (41) | į PEPP pagrindinės informacijos dokumentą įtrauktina išsami informacija ir šios informacijos pateikimas turėtų būti papildomai suderinti techniniais reguliavimo standartais, kuriuose atsižvelgiama į atliktus ir atliekamus vartotojų elgesio mokslinius tyrimus, įskaitant įvairių informacijos pateikimo vartotojams būdų veiksmingumo tyrimų rezultatus. Komisijai turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti techninius reguliavimo standartus. Techninių reguliavimo standartų projektus turėtų rengti EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis Europos priežiūros institucijomis (EPI) – EIOPA, Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (EBI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (7) ir Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (toliau – ESMA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (8), kai taikytina, taip pat ir su Europos Centriniu Banku, kompetentingomis institucijomis ir atlikus vartotojų bei sektoriaus tyrimus, kaip numatyta šiame reglamente, išsamiai nurodant informacijos, kuri turi būti pateikta PEPP pagrindinės informacijos dokumente, detales ir pateikimą; sąlygos, kuriomis PEPP pagrindinės informacijos dokumentas turėtų būti peržiūrimas ir patikslinamas; pensijų išmokų prognozių prielaidų nustatymo taisyklės; informacijos, kuri turi būti nurodyta PEPP išmokų ataskaitoje, pateikimo detalės; ir būtiniausi kriterijai, kuriuos turi atitikti rizikos mažinimo metodai. Rengdama techninių reguliavimo standartų projektus, EIOPA turėtų atsižvelgti į visus galimus PEPP tipus, PEPP ilgalaikį pobūdį, PEPP santaupų turėtojų pajėgumus ir PEPP veiksnius. Prieš siunčiant techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai, kai taikoma, turėtų būti atliekami vartotojų tyrimai ir sektoriaus tyrimai naudojant realius duomenis. Tuos techninius reguliavimo standartus Komisija turėtų priimti deleguotaisiais aktais pagal SESV 290 straipsnį ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti EIOPA parengtus techninius įgyvendinimo standartus dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija detalių kartu su reikalavimais teikti tą informaciją standartiniu formatu, padedančiu palyginti duomenis, ir, pasikonsultavusi su kitomis EPI ir kompetentingomis institucijomis bei atlikusi sektoriaus tyrimus, dėl priežiūros institucijoms teikiamų ataskaitų formato pasitelkiant įgyvendinimo aktus pagal SESV 291 straipsnį ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 15 straipsnio; |
| --- | --- |

(41)

į PEPP pagrindinės informacijos dokumentą įtrauktina išsami informacija ir šios informacijos pateikimas turėtų būti papildomai suderinti techniniais reguliavimo standartais, kuriuose atsižvelgiama į atliktus ir atliekamus vartotojų elgesio mokslinius tyrimus, įskaitant įvairių informacijos pateikimo vartotojams būdų veiksmingumo tyrimų rezultatus. Komisijai turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti techninius reguliavimo standartus. Techninių reguliavimo standartų projektus turėtų rengti EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis Europos priežiūros institucijomis (EPI) – EIOPA, Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (EBI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (7) ir Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (toliau – ESMA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (8), kai taikytina, taip pat ir su Europos Centriniu Banku, kompetentingomis institucijomis ir atlikus vartotojų bei sektoriaus tyrimus, kaip numatyta šiame reglamente, išsamiai nurodant informacijos, kuri turi būti pateikta PEPP pagrindinės informacijos dokumente, detales ir pateikimą; sąlygos, kuriomis PEPP pagrindinės informacijos dokumentas turėtų būti peržiūrimas ir patikslinamas; pensijų išmokų prognozių prielaidų nustatymo taisyklės; informacijos, kuri turi būti nurodyta PEPP išmokų ataskaitoje, pateikimo detalės; ir būtiniausi kriterijai, kuriuos turi atitikti rizikos mažinimo metodai. Rengdama techninių reguliavimo standartų projektus, EIOPA turėtų atsižvelgti į visus galimus PEPP tipus, PEPP ilgalaikį pobūdį, PEPP santaupų turėtojų pajėgumus ir PEPP veiksnius. Prieš siunčiant techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai, kai taikoma, turėtų būti atliekami vartotojų tyrimai ir sektoriaus tyrimai naudojant realius duomenis. Tuos techninius reguliavimo standartus Komisija turėtų priimti deleguotaisiais aktais pagal SESV 290 straipsnį ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti EIOPA parengtus techninius įgyvendinimo standartus dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija detalių kartu su reikalavimais teikti tą informaciją standartiniu formatu, padedančiu palyginti duomenis, ir, pasikonsultavusi su kitomis EPI ir kompetentingomis institucijomis bei atlikusi sektoriaus tyrimus, dėl priežiūros institucijoms teikiamų ataskaitų formato pasitelkiant įgyvendinimo aktus pagal SESV 291 straipsnį ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 15 straipsnio;

| (42) | PEPP pagrindinės informacijos dokumentas turėtų aiškiai skirtis nuo reklaminės medžiagos ir būti nuo jos atskirtas; |
| --- | --- |

(42)

PEPP pagrindinės informacijos dokumentas turėtų aiškiai skirtis nuo reklaminės medžiagos ir būti nuo jos atskirtas;

| (43) | PEPP teikėjai turėtų parengti PEPP santaupų turėtojams skirtą PEPP išmokų ataskaitą, kad pateiktų jiems pagrindinius asmeninius ir bendruosius duomenis, susijusius su PEPP, ir teiktų naujausią informaciją apie juos. PEPP išmokų ataskaita turėtų būti aiški ir išsami, joje turėtų būti pateikiama aktuali ir tinkama informacija, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos suprasti, kaip teisės į pensiją keičiasi laikui bėgant ir naudojantis skirtingais pensijų produktais, ir kad būtų skatinamas darbo jėgos judumas. Į PEPP išmokų ataskaitą taip pat turėtų būti įtraukta pagrindinė informacija apie investavimo politiką, susijusią su ASV veiksniais, ir turėtų būti nurodyta, kur ir kaip PEPP santaupų turėtojai galėtų gauti papildomos informacijos apie ASV veiksnių integravimą. PEPP išmokų ataskaita turėtų būti kasmet pateikiama PEPP santaupų turėtojams; |
| --- | --- |

(43)

PEPP teikėjai turėtų parengti PEPP santaupų turėtojams skirtą PEPP išmokų ataskaitą, kad pateiktų jiems pagrindinius asmeninius ir bendruosius duomenis, susijusius su PEPP, ir teiktų naujausią informaciją apie juos. PEPP išmokų ataskaita turėtų būti aiški ir išsami, joje turėtų būti pateikiama aktuali ir tinkama informacija, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos suprasti, kaip teisės į pensiją keičiasi laikui bėgant ir naudojantis skirtingais pensijų produktais, ir kad būtų skatinamas darbo jėgos judumas. Į PEPP išmokų ataskaitą taip pat turėtų būti įtraukta pagrindinė informacija apie investavimo politiką, susijusią su ASV veiksniais, ir turėtų būti nurodyta, kur ir kaip PEPP santaupų turėtojai galėtų gauti papildomos informacijos apie ASV veiksnių integravimą. PEPP išmokų ataskaita turėtų būti kasmet pateikiama PEPP santaupų turėtojams;

| (44) | likus dviem mėnesiams iki datų, kurias PEPP santaupų turėtojai turi galimybę pakeisti savo išmokų mokėjimo galimybes, PEPP teikėjai turėtų informuoti PEPP santaupų turėtojus apie artėjančią išmokėjimo etapo pradžią, galimas išmokų formas ir galimybę pakeisti išmokų mokėjimo formą. Jeigu atidaryta daugiau kaip viena subsąskaita, PEPP santaupų turėtojai turėtų būti informuoti apie galimą išmokėjimo etapo pradžią kiekvienai subsąskaitai; |
| --- | --- |

(44)

likus dviem mėnesiams iki datų, kurias PEPP santaupų turėtojai turi galimybę pakeisti savo išmokų mokėjimo galimybes, PEPP teikėjai turėtų informuoti PEPP santaupų turėtojus apie artėjančią išmokėjimo etapo pradžią, galimas išmokų formas ir galimybę pakeisti išmokų mokėjimo formą. Jeigu atidaryta daugiau kaip viena subsąskaita, PEPP santaupų turėtojai turėtų būti informuoti apie galimą išmokėjimo etapo pradžią kiekvienai subsąskaitai;

| (45) | išmokėjimo etapu PEPP išmokų gavėjai toliau turėtų gauti informaciją apie savo PEPP išmokas ir atitinkamas jų išmokėjimo galimybes. Tai yra ypač svarbu, kai išmokėjimo etapu reikšmingą investavimo riziką prisiima PEPP išmokų gavėjai; |
| --- | --- |

(45)

išmokėjimo etapu PEPP išmokų gavėjai toliau turėtų gauti informaciją apie savo PEPP išmokas ir atitinkamas jų išmokėjimo galimybes. Tai yra ypač svarbu, kai išmokėjimo etapu reikšmingą investavimo riziką prisiima PEPP išmokų gavėjai;

| (46) | siekiant tinkamai apsaugoti PEPP santaupų turėtojų ir PEPP išmokų gavėjų teises, PEPP teikėjams turėtų būti suteikta galimybė turtą paskirstyti tokiu būdu, kuris tiksliai atitinka jų įsipareigojimų, įskaitant ilgalaikius įsipareigojimus, pobūdį ir trukmę. Todėl reikalinga veiksminga priežiūra ir tokios investicijų taisyklės, kurios suteiktų PEPP teikėjams pakankamai lankstumo galimybių priimti sprendimus dėl saugiausios ir veiksmingiausios investavimo politikos, kartu įpareigodamos juos veikti ribojant riziką ir atsižvelgiant į bendrus PEPP santaupų turėtojų ilgalaikius interesus. Todėl rizikos ribojimo principo laikymasis reikalauja, kad investavimo politika būtų pritaikyta prie PEPP teikėjo klientų struktūros; |
| --- | --- |

(46)

siekiant tinkamai apsaugoti PEPP santaupų turėtojų ir PEPP išmokų gavėjų teises, PEPP teikėjams turėtų būti suteikta galimybė turtą paskirstyti tokiu būdu, kuris tiksliai atitinka jų įsipareigojimų, įskaitant ilgalaikius įsipareigojimus, pobūdį ir trukmę. Todėl reikalinga veiksminga priežiūra ir tokios investicijų taisyklės, kurios suteiktų PEPP teikėjams pakankamai lankstumo galimybių priimti sprendimus dėl saugiausios ir veiksmingiausios investavimo politikos, kartu įpareigodamos juos veikti ribojant riziką ir atsižvelgiant į bendrus PEPP santaupų turėtojų ilgalaikius interesus. Todėl rizikos ribojimo principo laikymasis reikalauja, kad investavimo politika būtų pritaikyta prie PEPP teikėjo klientų struktūros;

| (47) | nustačius rizikos ribojimo principą kaip pagrindinį kapitalo investicijų principą ir suteikus galimybę PEPP teikėjams veikti už savo šalies ribų, skatinamas santaupų nukreipimas į asmeninių pensijų teikimo sektorių, o tai prisideda prie ekonominės ir socialinės pažangos. Taikant rizikos ribojimo principą taip pat turėtų būti tiesiogiai atsižvelgiama į ASV veiksnių vaidmenį investavimo procese; |
| --- | --- |

(47)

nustačius rizikos ribojimo principą kaip pagrindinį kapitalo investicijų principą ir suteikus galimybę PEPP teikėjams veikti už savo šalies ribų, skatinamas santaupų nukreipimas į asmeninių pensijų teikimo sektorių, o tai prisideda prie ekonominės ir socialinės pažangos. Taikant rizikos ribojimo principą taip pat turėtų būti tiesiogiai atsižvelgiama į ASV veiksnių vaidmenį investavimo procese;

| (48) | šiuo reglamentu PEPP teikėjams turėtų būti tinkamu lygmeniu užtikrinama investavimo laisvė. Būdami ypač ilgo laikotarpio investuotojai su maža likvidumo rizika, PEPP teikėjai gali prisidėti prie KRS kūrimo apdairiai investuodami į nelikvidų turtą, pavyzdžiui, akcijas ir kitas priemones, kurios yra ilgalaikio ekonominio pobūdžio ir kuriomis neprekiaujama reguliuojamose rinkose, daugiašalėse prekybos sistemose (DPS) ar organizuotos prekybos sistemose (OPS). Jie taip pat gali naudotis tarptautinės įvairovės teikiamais privalumais. Todėl neturėtų būti ribojamos apdairios investicijos į akcijas valiutomis, išskyrus tas, kuriomis išreikšti įsipareigojimai, ir į kitas priemones, kurios yra ilgalaikio ekonominio pobūdžio ir kuriomis neprekiaujama reguliuojamose rinkose, DPS ar OPS, nebent tai pagrįsta rizikos ribojimu, siekiant apsaugoti PEPP santaupų turėtojų ir PEPP išmokų gavėjų interesus; |
| --- | --- |

(48)

šiuo reglamentu PEPP teikėjams turėtų būti tinkamu lygmeniu užtikrinama investavimo laisvė. Būdami ypač ilgo laikotarpio investuotojai su maža likvidumo rizika, PEPP teikėjai gali prisidėti prie KRS kūrimo apdairiai investuodami į nelikvidų turtą, pavyzdžiui, akcijas ir kitas priemones, kurios yra ilgalaikio ekonominio pobūdžio ir kuriomis neprekiaujama reguliuojamose rinkose, daugiašalėse prekybos sistemose (DPS) ar organizuotos prekybos sistemose (OPS). Jie taip pat gali naudotis tarptautinės įvairovės teikiamais privalumais. Todėl neturėtų būti ribojamos apdairios investicijos į akcijas valiutomis, išskyrus tas, kuriomis išreikšti įsipareigojimai, ir į kitas priemones, kurios yra ilgalaikio ekonominio pobūdžio ir kuriomis neprekiaujama reguliuojamose rinkose, DPS ar OPS, nebent tai pagrįsta rizikos ribojimu, siekiant apsaugoti PEPP santaupų turėtojų ir PEPP išmokų gavėjų interesus;

| (49) | kiek tai susiję su KRS stiprinimu, tai, kas sudaro priemones, kurios yra ilgalaikio ekonominio pobūdžio, suprantama plačiai. Tokios priemonės yra neperleidžiamieji vertybiniai popieriai, todėl jos neturi prieigos prie antrinių rinkų likvidumo. Joms dažnai reikia ribotos trukmės įsipareigojimų, dėl kurių ribojama galimybė jais prekiauti, ir turėtų būti suprantama, kad šios priemonės apima dalyvavimą valdant nebiržinių įmonių kapitalą ir tų įmonių skolos priemones bei toms įmonėms suteiktas paskolas. Nebiržinės įmonės apima infrastruktūros projektus, augti siekiančias nebiržines bendroves, nekilnojamąjį turtą arba kitą turtą, kuris galėtų tikti ilgalaikėms investicijoms. Mažo anglies dioksido kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparios infrastruktūros projektai dažnai yra nebiržinis turtas ir priklauso nuo ilgalaikių kreditų projekto finansavimui. Atsižvelgiant į ilgalaikį PEPP teikėjų įsipareigojimų pobūdį, jie skatinami skirti pakankamą savo turto portfelio dalį tvarioms investicijoms į realiąją ekonomiką su ilgalaike ekonomine nauda, ypač į infrastruktūros projektus ir įmones; |
| --- | --- |

(49)

kiek tai susiję su KRS stiprinimu, tai, kas sudaro priemones, kurios yra ilgalaikio ekonominio pobūdžio, suprantama plačiai. Tokios priemonės yra neperleidžiamieji vertybiniai popieriai, todėl jos neturi prieigos prie antrinių rinkų likvidumo. Joms dažnai reikia ribotos trukmės įsipareigojimų, dėl kurių ribojama galimybė jais prekiauti, ir turėtų būti suprantama, kad šios priemonės apima dalyvavimą valdant nebiržinių įmonių kapitalą ir tų įmonių skolos priemones bei toms įmonėms suteiktas paskolas. Nebiržinės įmonės apima infrastruktūros projektus, augti siekiančias nebiržines bendroves, nekilnojamąjį turtą arba kitą turtą, kuris galėtų tikti ilgalaikėms investicijoms. Mažo anglies dioksido kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparios infrastruktūros projektai dažnai yra nebiržinis turtas ir priklauso nuo ilgalaikių kreditų projekto finansavimui. Atsižvelgiant į ilgalaikį PEPP teikėjų įsipareigojimų pobūdį, jie skatinami skirti pakankamą savo turto portfelio dalį tvarioms investicijoms į realiąją ekonomiką su ilgalaike ekonomine nauda, ypač į infrastruktūros projektus ir įmones;

| (50) | ASV veiksniai yra svarbūs PEPP teikėjų investavimo politikos ir rizikos valdymo sistemoms. PEPP teikėjai turėtų būti skatinami apsvarstyti tokius veiksnius priimant investicinius sprendimus ir atsižvelgti į tai, kaip jie įtraukiami į rizikos valdymo sistemą, kad nebūtų investuojama į vėliau nebepanaudojamą turtą. Informacija apie ASV veiksnius turėtų būti prieinama EIOPA, kompetentingoms institucijoms ir PEPP santaupų turėtojams; |
| --- | --- |

(50)

ASV veiksniai yra svarbūs PEPP teikėjų investavimo politikos ir rizikos valdymo sistemoms. PEPP teikėjai turėtų būti skatinami apsvarstyti tokius veiksnius priimant investicinius sprendimus ir atsižvelgti į tai, kaip jie įtraukiami į rizikos valdymo sistemą, kad nebūtų investuojama į vėliau nebepanaudojamą turtą. Informacija apie ASV veiksnius turėtų būti prieinama EIOPA, kompetentingoms institucijoms ir PEPP santaupų turėtojams;

| (51) | vienas iš PEPP reglamentavimo tikslų – sukurti saugų, nebrangų ilgos trukmės pensijų taupymo produktą. Kadangi investicijos, susijusios su asmeninių pensijų produktais, yra ilgalaikės, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas ilgalaikėms turto paskirstymo pasekmėms. Visų pirma reikėtų atsižvelgti į ASV veiksnius. PEPP santaupos turėtų būti investuojamos atsižvelgiant į ASV veiksnius, pavyzdžiui, į Sąjungos klimato ir tvarumo tikslus, nustatytus Paryžiaus susitarime dėl klimato kaitos (toliau – Paryžiaus susitarimas), Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; |
| --- | --- |

(51)

vienas iš PEPP reglamentavimo tikslų – sukurti saugų, nebrangų ilgos trukmės pensijų taupymo produktą. Kadangi investicijos, susijusios su asmeninių pensijų produktais, yra ilgalaikės, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas ilgalaikėms turto paskirstymo pasekmėms. Visų pirma reikėtų atsižvelgti į ASV veiksnius. PEPP santaupos turėtų būti investuojamos atsižvelgiant į ASV veiksnius, pavyzdžiui, į Sąjungos klimato ir tvarumo tikslus, nustatytus Paryžiaus susitarime dėl klimato kaitos (toliau – Paryžiaus susitarimas), Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus;

| (52) | siekiant užtikrinti, kad PEPP teikėjai vykdytų savo pareigą plėtoti investavimo politiką pagal rizikos ribojimo principą, jiems turėtų būti užkirstas kelias investuoti į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančias jurisdikcijas, kurios įtrauktos į sąrašą, pateikiamą taikytinose Tarybos išvadose dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašo, taip pat į taikytinu Komisijos deleguotuoju reglamentu, priimtu remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/849 (9) 9 straipsniu, nurodytas didelės rizikos trečiąsias šalis, turinčias strateginių trūkumų; |
| --- | --- |

(52)

siekiant užtikrinti, kad PEPP teikėjai vykdytų savo pareigą plėtoti investavimo politiką pagal rizikos ribojimo principą, jiems turėtų būti užkirstas kelias investuoti į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančias jurisdikcijas, kurios įtrauktos į sąrašą, pateikiamą taikytinose Tarybos išvadose dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašo, taip pat į taikytinu Komisijos deleguotuoju reglamentu, priimtu remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/849 (9) 9 straipsniu, nurodytas didelės rizikos trečiąsias šalis, turinčias strateginių trūkumų;

| (53) | atsižvelgiant į PEPP ilgalaikį tikslą taupyti pensijai, reikėtų nustatyti PEPP santaupų turėtojams suteikiamas investavimo galimybes, apimančias elementus, kurie sudaro sąlygas investuotojams priimti investicinį sprendimą, taip pat investavimo galimybių, iš kurių jie gali pasirinkti, skaičių. Po pradinio pasirinkimo, padaryto pasirašius PEPP, PEPP santaupų turėtojas turėtų turėti galimybę pakeisti tą pasirinkimą ne anksčiau kaip po penkerių metų nuo PEPP pasirašymo, o atlikus pakeitimą – nuo naujausio investavimo galimybės pakeitimo, kad teikėjams būtų užtikrintas pakankamas stabilumas, reikalingas vykdant ilgalaikio investavimo strategiją, ir kartu užtikrinta investuotojų apsauga. Vis dėlto PEPP teikėjai turėtų galėti leisti PEPP santaupų turėtojams dažniau pakeisti pasirinktą investavimo galimybę; |
| --- | --- |

(53)

atsižvelgiant į PEPP ilgalaikį tikslą taupyti pensijai, reikėtų nustatyti PEPP santaupų turėtojams suteikiamas investavimo galimybes, apimančias elementus, kurie sudaro sąlygas investuotojams priimti investicinį sprendimą, taip pat investavimo galimybių, iš kurių jie gali pasirinkti, skaičių. Po pradinio pasirinkimo, padaryto pasirašius PEPP, PEPP santaupų turėtojas turėtų turėti galimybę pakeisti tą pasirinkimą ne anksčiau kaip po penkerių metų nuo PEPP pasirašymo, o atlikus pakeitimą – nuo naujausio investavimo galimybės pakeitimo, kad teikėjams būtų užtikrintas pakankamas stabilumas, reikalingas vykdant ilgalaikio investavimo strategiją, ir kartu užtikrinta investuotojų apsauga. Vis dėlto PEPP teikėjai turėtų galėti leisti PEPP santaupų turėtojams dažniau pakeisti pasirinktą investavimo galimybę;

| (54) | pagrindinis PEPP turėtų būti saugus produktas ir turėtų būti numatytoji investavimo galimybė. Jis turėtų būti arba rizikos mažinimo metodo formos, atitinkančios tikslą suteikti PEPP santaupų turėtojui galimybę atgauti investuotą kapitalą, arba investuoto kapitalo garantijos formos. Rizikos mažinimo metodas, atitinkantis tikslą suteikti PEPP santaupų turėtojui galimybę atgauti investuotą kapitalą, galėtų būti konservatyvi investavimo strategija arba gyvenimo ciklo strategija, palaipsniui mažinanti bendrą rizikos poziciją bėgant laikui. Pagal numatytąją investavimo galimybę suteiktos garantijos turėtų apimti bent jau per kaupiamąjį etapą įmokėtas įmokas, atskaičius visus mokesčius ir rinkliavas. Garantijos taip pat galėtų apimti mokesčius ir rinkliavas ir visiškai arba iš dalies apimti infliaciją. Investuoto kapitalo garantija turėtų būti garantuojama išmokėjimo etapo pradžioje ir išmokėjimo etapo metu, jei taikoma; |
| --- | --- |

(54)

pagrindinis PEPP turėtų būti saugus produktas ir turėtų būti numatytoji investavimo galimybė. Jis turėtų būti arba rizikos mažinimo metodo formos, atitinkančios tikslą suteikti PEPP santaupų turėtojui galimybę atgauti investuotą kapitalą, arba investuoto kapitalo garantijos formos. Rizikos mažinimo metodas, atitinkantis tikslą suteikti PEPP santaupų turėtojui galimybę atgauti investuotą kapitalą, galėtų būti konservatyvi investavimo strategija arba gyvenimo ciklo strategija, palaipsniui mažinanti bendrą rizikos poziciją bėgant laikui. Pagal numatytąją investavimo galimybę suteiktos garantijos turėtų apimti bent jau per kaupiamąjį etapą įmokėtas įmokas, atskaičius visus mokesčius ir rinkliavas. Garantijos taip pat galėtų apimti mokesčius ir rinkliavas ir visiškai arba iš dalies apimti infliaciją. Investuoto kapitalo garantija turėtų būti garantuojama išmokėjimo etapo pradžioje ir išmokėjimo etapo metu, jei taikoma;

| (55) | siekiant užtikrinti išlaidų veiksmingumą ir pakankamą rezultatą PEPP santaupų turėtojams, pagrindinio PEPP išlaidos ir mokesčiai turėtų neviršyti nustatytos sukaupto kapitalo procentinės dalies. Nors ta riba turėtų būti lygi 1 % sukaupto kapitalo, būtų tinkama papildomai nurodyti išlaidų ir mokesčių rūšis, kurias turi apimti techniniai reguliavimo standartai, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos įvairiems PEPP teikėjams ir įvairiems PEPP tipams su konkrečiomis jų išlaidų ir mokesčių struktūromis. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti tokius techninius reguliavimo standartus, kuriuos turėtų parengti EIOPA. Rengdama techninių reguliavimo standartų projektus, EIOPA visų pirma turėtų atsižvelgti į ilgalaikį PEPP pobūdį, įvairius PEPP tipus ir su jų specifiniais požymiais susijusius išlaidų veiksnius, kad būtų užtikrintas teisingas ir vienodas požiūris į įvairius PEPP teikėjus ir jų produktus, sykiu atsižvelgiant į pagrindinio PEPP, kaip paprasto, ekonomiškai efektyvaus ir skaidraus produkto, kuris teikia pakankamą realią ilgalaikių investicijų grąžą, esmę. Be to, siekiant išsaugoti ilgalaikį pensijos produkto pobūdį, reikėtų atidžiai įvertinti išmokų formą, ypač kai kalbama apie anuitetą iki gyvos galvos. Pagal tą sistemą, siekdama užtikrinti, kad kapitalo garantiją siūlantiems PEPP teikėjams būtų užtikrintos tokios pačios sąlygos, kaip ir kitiems teikėjams, EIOPA turėtų tinkamai atsižvelgti į išlaidų ir mokesčių struktūrą. Be to, išlaidų ir mokesčių procentinės vertės turėtų būti reguliariai persvarstomos, kad ir toliau būtų adekvačios atsižvelgiant į išlaidų lygio pokyčius. Tuos techninius reguliavimo standartus Komisija turėtų priimti pasitelkdama deleguotuosius aktus pagal SESV 290 straipsnį ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.
  Siekiant užtikrinti nuolatinį išlaidų veiksmingumą ir apsaugoti PEPP klientus nuo pernelyg didelę naštą užkraunančių išlaidų struktūrų, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiama procentinė vertė, atsižvelgiant į jos peržiūras, visų pirma į faktinį išlaidų ir mokesčių lygio ir viršutinės išlaidų ribos poveikį PEPP prieinamumui bei tinkamas įvairių PEPP tipų siūlančių teikėjų galimybes veikti rinkoje; |
| --- | --- |

(55)

siekiant užtikrinti išlaidų veiksmingumą ir pakankamą rezultatą PEPP santaupų turėtojams, pagrindinio PEPP išlaidos ir mokesčiai turėtų neviršyti nustatytos sukaupto kapitalo procentinės dalies. Nors ta riba turėtų būti lygi 1 % sukaupto kapitalo, būtų tinkama papildomai nurodyti išlaidų ir mokesčių rūšis, kurias turi apimti techniniai reguliavimo standartai, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos įvairiems PEPP teikėjams ir įvairiems PEPP tipams su konkrečiomis jų išlaidų ir mokesčių struktūromis. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti tokius techninius reguliavimo standartus, kuriuos turėtų parengti EIOPA. Rengdama techninių reguliavimo standartų projektus, EIOPA visų pirma turėtų atsižvelgti į ilgalaikį PEPP pobūdį, įvairius PEPP tipus ir su jų specifiniais požymiais susijusius išlaidų veiksnius, kad būtų užtikrintas teisingas ir vienodas požiūris į įvairius PEPP teikėjus ir jų produktus, sykiu atsižvelgiant į pagrindinio PEPP, kaip paprasto, ekonomiškai efektyvaus ir skaidraus produkto, kuris teikia pakankamą realią ilgalaikių investicijų grąžą, esmę. Be to, siekiant išsaugoti ilgalaikį pensijos produkto pobūdį, reikėtų atidžiai įvertinti išmokų formą, ypač kai kalbama apie anuitetą iki gyvos galvos. Pagal tą sistemą, siekdama užtikrinti, kad kapitalo garantiją siūlantiems PEPP teikėjams būtų užtikrintos tokios pačios sąlygos, kaip ir kitiems teikėjams, EIOPA turėtų tinkamai atsižvelgti į išlaidų ir mokesčių struktūrą. Be to, išlaidų ir mokesčių procentinės vertės turėtų būti reguliariai persvarstomos, kad ir toliau būtų adekvačios atsižvelgiant į išlaidų lygio pokyčius. Tuos techninius reguliavimo standartus Komisija turėtų priimti pasitelkdama deleguotuosius aktus pagal SESV 290 straipsnį ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.

Siekiant užtikrinti nuolatinį išlaidų veiksmingumą ir apsaugoti PEPP klientus nuo pernelyg didelę naštą užkraunančių išlaidų struktūrų, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiama procentinė vertė, atsižvelgiant į jos peržiūras, visų pirma į faktinį išlaidų ir mokesčių lygio ir viršutinės išlaidų ribos poveikį PEPP prieinamumui bei tinkamas įvairių PEPP tipų siūlančių teikėjų galimybes veikti rinkoje;

| (56) | kompetentingos institucijos turėtų vykdyti savo įgaliojimus, siekdamos pagrindinių tikslų – apsaugoti PEPP santaupų turėtojų ir PEPP išmokų gavėjų teises ir užtikrinti PEPP teikėjų stabilumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

(56)

kompetentingos institucijos turėtų vykdyti savo įgaliojimus, siekdamos pagrindinių tikslų – apsaugoti PEPP santaupų turėtojų ir PEPP išmokų gavėjų teises ir užtikrinti PEPP teikėjų stabilumą ir patikimumą;

| (57) | kai PEPP teikėjas yra PPĮ arba ES alternatyvaus investavimo fondo valdytojas (ES AIFV), jis turėtų paskirti depozitoriumą savo su PEPP teikimo verslu susijusiam turtui saugoti. Reikalingos papildomos apsaugos priemonės, susijusios su subjektu, kuris veikia kaip depozitoriumas, ir jo funkcijomis, kadangi šiuo metu depozitoriumams nustatytos taisyklės pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES (10) yra skirtos tik tiems fondams, kurių akcijos ar vienetai platinami tik profesionaliems investuotojams, išskyrus Europos ilgalaikių investicijų fondus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/760 (11), kurių akcijos ar vienetai platinami neprofesionaliesiems investuotojams, o PPĮ taikoma sektorine teise depozitoriumo paskyrimas jokiais atvejais nenumatomas. Siekiant užtikrinti aukščiausią investuotojų apsaugos lygį, užtikrinant su PEPP teikimo verslu susijusio turto saugojimą, šiuo reglamentu reikalaujama, kad PEPP teikiantys PPĮ ir ES AIFV laikytųsi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (12) taisyklių dėl depozitoriumo paskyrimo, užduočių vykdymo ir priežiūros pareigų; |
| --- | --- |

(57)

kai PEPP teikėjas yra PPĮ arba ES alternatyvaus investavimo fondo valdytojas (ES AIFV), jis turėtų paskirti depozitoriumą savo su PEPP teikimo verslu susijusiam turtui saugoti. Reikalingos papildomos apsaugos priemonės, susijusios su subjektu, kuris veikia kaip depozitoriumas, ir jo funkcijomis, kadangi šiuo metu depozitoriumams nustatytos taisyklės pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES (10) yra skirtos tik tiems fondams, kurių akcijos ar vienetai platinami tik profesionaliems investuotojams, išskyrus Europos ilgalaikių investicijų fondus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/760 (11), kurių akcijos ar vienetai platinami neprofesionaliesiems investuotojams, o PPĮ taikoma sektorine teise depozitoriumo paskyrimas jokiais atvejais nenumatomas. Siekiant užtikrinti aukščiausią investuotojų apsaugos lygį, užtikrinant su PEPP teikimo verslu susijusio turto saugojimą, šiuo reglamentu reikalaujama, kad PEPP teikiantys PPĮ ir ES AIFV laikytųsi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (12) taisyklių dėl depozitoriumo paskyrimo, užduočių vykdymo ir priežiūros pareigų;

| (58) | siekiant didinti PEPP santaupų turėtojų pasitikėjimą ir sudaryti jiems galimybę pasirinkti turint pakankamai informacijos, labai svarbu, kad išlaidos ir mokesčiai būtų skaidrūs ir teisingi. Atitinkamai turėtų būti uždrausta taikyti neskaidrius kainodaros metodus; |
| --- | --- |

(58)

siekiant didinti PEPP santaupų turėtojų pasitikėjimą ir sudaryti jiems galimybę pasirinkti turint pakankamai informacijos, labai svarbu, kad išlaidos ir mokesčiai būtų skaidrūs ir teisingi. Atitinkamai turėtų būti uždrausta taikyti neskaidrius kainodaros metodus;

| (59) | siekiant įgyvendinti šiame reglamente nustatytus tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatomos EIOPA ir kompetentingų institucijų naudojimosi intervencijų įgaliojimais sąlygos bei kriterijai ir veiksniai, kuriuos EIOPA taiko spręsdama, ar egzistuoja didelė PEPP santaupų turėtojo apsaugos problema. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (13) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(59)

siekiant įgyvendinti šiame reglamente nustatytus tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatomos EIOPA ir kompetentingų institucijų naudojimosi intervencijų įgaliojimais sąlygos bei kriterijai ir veiksniai, kuriuos EIOPA taiko spręsdama, ar egzistuoja didelė PEPP santaupų turėtojo apsaugos problema. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (13) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (60) | nedarant poveikio PEPP klientų teisei kreiptis į teismus, turėtų būti nustatyta lengvai prieinama, adekvati, nepriklausoma, nešališka, skaidri ir veiksminga alternatyvaus PEPP teikėjų arba PEPP platintojų ir PEPP klientų ginčų sprendimo (AGS) tvarka ginčams dėl šiame reglamente nustatytų teisių ir pareigų spręsti; |
| --- | --- |

(60)

nedarant poveikio PEPP klientų teisei kreiptis į teismus, turėtų būti nustatyta lengvai prieinama, adekvati, nepriklausoma, nešališka, skaidri ir veiksminga alternatyvaus PEPP teikėjų arba PEPP platintojų ir PEPP klientų ginčų sprendimo (AGS) tvarka ginčams dėl šiame reglamente nustatytų teisių ir pareigų spręsti;

| (61) | siekiant nustatyti veiksmingą ir efektyvią ginčų sprendimo tvarką, PEPP teikėjai ir PEPP platintojai turėtų įdiegti veiksmingą skundų nagrinėjimo procedūrą, kuria jų klientai gali naudotis iki tol, kol ginčas perduodamas spręsti pagal AGS tvarką arba teismui. Skundų nagrinėjimo procedūroje turėtų būti nustatyti trumpi ir aiškiai apibrėžti laikotarpiai, per kuriuos PEPP teikėjas arba PEPP platintojas turėtų atsakyti į skundą. AGS įstaigos turėtų turėti pakankamai pajėgumų tinkamai ir veiksmingai dalyvauti tarpvalstybiniame bendradarbiavime sprendžiant ginčus dėl teisių ir pareigų pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(61)

siekiant nustatyti veiksmingą ir efektyvią ginčų sprendimo tvarką, PEPP teikėjai ir PEPP platintojai turėtų įdiegti veiksmingą skundų nagrinėjimo procedūrą, kuria jų klientai gali naudotis iki tol, kol ginčas perduodamas spręsti pagal AGS tvarką arba teismui. Skundų nagrinėjimo procedūroje turėtų būti nustatyti trumpi ir aiškiai apibrėžti laikotarpiai, per kuriuos PEPP teikėjas arba PEPP platintojas turėtų atsakyti į skundą. AGS įstaigos turėtų turėti pakankamai pajėgumų tinkamai ir veiksmingai dalyvauti tarpvalstybiniame bendradarbiavime sprendžiant ginčus dėl teisių ir pareigų pagal šį reglamentą;

| (62) | kad rastų geresnes sąlygas investicijoms ir kartu skatintų PEPP teikėjų konkurenciją, PEPP santaupų turėtojai turėtų turėti teisę pakeisti PEPP teikėją kitu PEPP teikėju, įsikūrusiu toje pačioje arba kitoje valstybėje narėje, kaupiamuoju etapu, laikydamiesi aiškios, greitos ir saugios procedūros. Tačiau PEPP teikėjai neturėtų privalėti teikti teikėjo keitimo paslaugos, susijusios su PEPP, kai santaupų turėtojai gauna išmokas anuiteto iki gyvos galvos forma. Teikėjo keitimo metu pervedantieji PEPP teikėjai iš PEPP sąskaitos turėtų pervesti atitinkamas sumas arba, kai taikoma, nepiniginį turtą, ir uždaryti sąskaitą. PEPP santaupų turėtojai turėtų sudaryti sutartis su priimančiaisiais PEPP teikėjais dėl naujos PEPP sąskaitos atidarymo. Nauja PEPP sąskaita turėtų turėti tokią pačią subsąskaitų struktūrą, kaip ir ankstesnioji PEPP sąskaita; |
| --- | --- |

(62)

kad rastų geresnes sąlygas investicijoms ir kartu skatintų PEPP teikėjų konkurenciją, PEPP santaupų turėtojai turėtų turėti teisę pakeisti PEPP teikėją kitu PEPP teikėju, įsikūrusiu toje pačioje arba kitoje valstybėje narėje, kaupiamuoju etapu, laikydamiesi aiškios, greitos ir saugios procedūros. Tačiau PEPP teikėjai neturėtų privalėti teikti teikėjo keitimo paslaugos, susijusios su PEPP, kai santaupų turėtojai gauna išmokas anuiteto iki gyvos galvos forma. Teikėjo keitimo metu pervedantieji PEPP teikėjai iš PEPP sąskaitos turėtų pervesti atitinkamas sumas arba, kai taikoma, nepiniginį turtą, ir uždaryti sąskaitą. PEPP santaupų turėtojai turėtų sudaryti sutartis su priimančiaisiais PEPP teikėjais dėl naujos PEPP sąskaitos atidarymo. Nauja PEPP sąskaita turėtų turėti tokią pačią subsąskaitų struktūrą, kaip ir ankstesnioji PEPP sąskaita;

| (63) | naudodamiesi teikėjo keitimo paslauga PEPP santaupų turėtojai gali pasirinkti pervesti nepiniginį turtą tik tuo atveju, jei keičiama į PEPP teikėją, pavyzdžiui, investicinę įmonę ar kitą reikalavimus atitinkantį paslaugų teikėją, turintį papildomą licenciją, teikiantį portfelio valdymo paslaugas PEPP santaupų turėtojams. Tuo atveju reikalingas priimančiojo teikėjo raštiškas sutikimas. Kolektyvinio investavimo valdymo atveju nepiniginio turto pervedimas negalimas, kadangi kiekvieno PEPP santaupų turėtojo turtas neatskiriamas nuo bendro turto; |
| --- | --- |

(63)

naudodamiesi teikėjo keitimo paslauga PEPP santaupų turėtojai gali pasirinkti pervesti nepiniginį turtą tik tuo atveju, jei keičiama į PEPP teikėją, pavyzdžiui, investicinę įmonę ar kitą reikalavimus atitinkantį paslaugų teikėją, turintį papildomą licenciją, teikiantį portfelio valdymo paslaugas PEPP santaupų turėtojams. Tuo atveju reikalingas priimančiojo teikėjo raštiškas sutikimas. Kolektyvinio investavimo valdymo atveju nepiniginio turto pervedimas negalimas, kadangi kiekvieno PEPP santaupų turėtojo turtas neatskiriamas nuo bendro turto;

| (64) | teikėjo keitimo procesas PEPP santaupų turėtojui turėtų būti nesudėtingas. Priimantysis PEPP teikėjas atitinkamai turėtų būti atsakingas už proceso inicijavimą ir valdymą PEPP santaupų turėtojo vardu ir jo prašymu. PEPP teikėjai, nustatydami teikėjo keitimo paslaugą, turėtų galėti savanoriškai naudoti papildomas priemones, pavyzdžiui, techninį sprendimą. Turint mintyje produkto europinį pobūdį PEPP santaupų turėtojams turėtų būti suteikta galimybė nedelsiant ir nemokamai pakeisti teikėją, jei nėra galimybių atsidaryti tos valstybės narės, į kurią persikelia PEPP santaupų turėtojas, subsąskaitos; |
| --- | --- |

(64)

teikėjo keitimo procesas PEPP santaupų turėtojui turėtų būti nesudėtingas. Priimantysis PEPP teikėjas atitinkamai turėtų būti atsakingas už proceso inicijavimą ir valdymą PEPP santaupų turėtojo vardu ir jo prašymu. PEPP teikėjai, nustatydami teikėjo keitimo paslaugą, turėtų galėti savanoriškai naudoti papildomas priemones, pavyzdžiui, techninį sprendimą. Turint mintyje produkto europinį pobūdį PEPP santaupų turėtojams turėtų būti suteikta galimybė nedelsiant ir nemokamai pakeisti teikėją, jei nėra galimybių atsidaryti tos valstybės narės, į kurią persikelia PEPP santaupų turėtojas, subsąskaitos;

| (65) | prieš suteikdamas leidimą pakeisti teikėją, PEPP santaupų turėtojas turėtų būti informuotas apie visus procedūros etapus, kurie būtini norint užbaigti teikėjo keitimą, ir susijusias išlaidas, kad PEPP santaupų turėtojas galėtų priimti sprendimą, turėdamas pakankamai informacijos apie teikėjo keitimo paslaugą; |
| --- | --- |

(65)

prieš suteikdamas leidimą pakeisti teikėją, PEPP santaupų turėtojas turėtų būti informuotas apie visus procedūros etapus, kurie būtini norint užbaigti teikėjo keitimą, ir susijusias išlaidas, kad PEPP santaupų turėtojas galėtų priimti sprendimą, turėdamas pakankamai informacijos apie teikėjo keitimo paslaugą;

| (66) | kad teikėjas būtų sėkmingai pakeistas, būtinas pervedančiojo PEPP teikėjo bendradarbiavimas. Todėl pervedantysis PEPP teikėjas turėtų pateikti priimančiajam PEPP teikėjui visą informaciją, būtiną mokėjimams perkelti į kitą PEPP sąskaitą. Vis dėlto tokia informacija neturėtų viršyti to, kas būtina teikėjui pakeisti; |
| --- | --- |

(66)

kad teikėjas būtų sėkmingai pakeistas, būtinas pervedančiojo PEPP teikėjo bendradarbiavimas. Todėl pervedantysis PEPP teikėjas turėtų pateikti priimančiajam PEPP teikėjui visą informaciją, būtiną mokėjimams perkelti į kitą PEPP sąskaitą. Vis dėlto tokia informacija neturėtų viršyti to, kas būtina teikėjui pakeisti;

| (67) | PEPP santaupų turėtojai neturėtų patirti finansinių nuostolių, be kita ko, mokėti mokesčių ir palūkanų, dėl kurio nors iš teikėjo keitimo procese dalyvaujančių PEPP teikėjų padarytų klaidų. Visų pirma PEPP santaupų turėtojai neturėtų padengti finansinių nuostolių, patirtų dėl papildomų mokesčių, palūkanų ar kitų rinkliavų, taip pat baudų, nuobaudų ar kitos rūšies finansinės žalos, atsiradusios dėl teikėjo keitimo vėlavimo. Kadangi kapitalo apsauga turėtų būti užtikrinta išmokėjimo etapo pradžioje ir išmokėjimo etapo metu, kai taikoma, pervedantysis PEPP teikėjas neturėtų būti įpareigotas užtikrinti kapitalo apsaugos arba garantijos teikėjo keitimo metu. PEPP teikėjas taip pat gali nuspręsti užtikrinti kapitalo apsaugą arba garantiją teikėjo keitimo metu; |
| --- | --- |

(67)

PEPP santaupų turėtojai neturėtų patirti finansinių nuostolių, be kita ko, mokėti mokesčių ir palūkanų, dėl kurio nors iš teikėjo keitimo procese dalyvaujančių PEPP teikėjų padarytų klaidų. Visų pirma PEPP santaupų turėtojai neturėtų padengti finansinių nuostolių, patirtų dėl papildomų mokesčių, palūkanų ar kitų rinkliavų, taip pat baudų, nuobaudų ar kitos rūšies finansinės žalos, atsiradusios dėl teikėjo keitimo vėlavimo. Kadangi kapitalo apsauga turėtų būti užtikrinta išmokėjimo etapo pradžioje ir išmokėjimo etapo metu, kai taikoma, pervedantysis PEPP teikėjas neturėtų būti įpareigotas užtikrinti kapitalo apsaugos arba garantijos teikėjo keitimo metu. PEPP teikėjas taip pat gali nuspręsti užtikrinti kapitalo apsaugą arba garantiją teikėjo keitimo metu;

| (68) | PEPP santaupų turėtojams turėtų būti suteikta galimybė priimti informacija pagrįstą sprendimą prieš keičiant teikėją. Priimantysis PEPP teikėjas turėtų laikytis visų platinimo ir informavimo reikalavimų, įskaitant PEPP pagrindinės informacijos dokumento teikimą, konsultacijas ir tinkamą informaciją apie išlaidas, susijusias su teikėjo keitimu, ir galimas neigiamas pasekmes kapitalo apsaugai, kai PEPP su garantija teikėjas pakeičiamas. Teikėjo keitimo išlaidos, kurias taiko pervedantysis PEPP teikėjas, turėtų būti tokio dydžio, kad jos nebūtų kliūtis judumui, ir bet kuriuo atveju negali viršyti 0,5 % atitinkamos pervedamos sumos arba nepiniginio turto piniginės vertės; |
| --- | --- |

(68)

PEPP santaupų turėtojams turėtų būti suteikta galimybė priimti informacija pagrįstą sprendimą prieš keičiant teikėją. Priimantysis PEPP teikėjas turėtų laikytis visų platinimo ir informavimo reikalavimų, įskaitant PEPP pagrindinės informacijos dokumento teikimą, konsultacijas ir tinkamą informaciją apie išlaidas, susijusias su teikėjo keitimu, ir galimas neigiamas pasekmes kapitalo apsaugai, kai PEPP su garantija teikėjas pakeičiamas. Teikėjo keitimo išlaidos, kurias taiko pervedantysis PEPP teikėjas, turėtų būti tokio dydžio, kad jos nebūtų kliūtis judumui, ir bet kuriuo atveju negali viršyti 0,5 % atitinkamos pervedamos sumos arba nepiniginio turto piniginės vertės;

| (69) | PEPP santaupų turėtojams pasirašant PEPP ir atidarant naują subsąskaitą turėtų būti leidžiama laisva valia pasirinkti išmokų rūšį (anuitetus, vienkartinę išmoką ar kt.) išmokėjimo etapu, tačiau su galimybe vėliau savo sprendimą pakeisti likus vieniems metams iki išmokėjimo etapo pradžios, išmokėjimo etapo pradžioje ir teikėjo keitimo metu, kad artėjant pensiniam amžiui jie galėtų savo išmokų pasirinkimą kuo geriau pritaikyti pagal poreikius. Jei PEPP teikėjas suteikia galimybę pasirinkti daugiau nei vieną išmokėjimo formą, PEPP santaupų turėtojas turėtų galėti pasirinkti skirtingą mokėjimo formą kiekvienai subsąskaitai, kuri atidaryta jo PEPP sąskaitoje; |
| --- | --- |

(69)

PEPP santaupų turėtojams pasirašant PEPP ir atidarant naują subsąskaitą turėtų būti leidžiama laisva valia pasirinkti išmokų rūšį (anuitetus, vienkartinę išmoką ar kt.) išmokėjimo etapu, tačiau su galimybe vėliau savo sprendimą pakeisti likus vieniems metams iki išmokėjimo etapo pradžios, išmokėjimo etapo pradžioje ir teikėjo keitimo metu, kad artėjant pensiniam amžiui jie galėtų savo išmokų pasirinkimą kuo geriau pritaikyti pagal poreikius. Jei PEPP teikėjas suteikia galimybę pasirinkti daugiau nei vieną išmokėjimo formą, PEPP santaupų turėtojas turėtų galėti pasirinkti skirtingą mokėjimo formą kiekvienai subsąskaitai, kuri atidaryta jo PEPP sąskaitoje;

| (70) | PEPP teikėjams turėtų būti sudaryta galimybė PEPP santaupų turėtojams siūlyti įvairias išmokėjimo formas. Taikant tą metodą, užtikrinus PEPP santaupų turėtojams didesnio lankstumo ir pasirinkimo galimybę, būtų pasiektas tikslas padidinti PEPP naudojimą. Teikėjams būtų sudarytos sąlygos parengti PEPP ekonomiškiausiu būdu. Šis metodas dera su kitų sričių Sąjungos politika ir yra politiškai pagrįstas, kadangi valstybėms narėms paliekama galimybė pakankamai lanksčiai nuspręsti, kokias išmokėjimo formas jos nori skatinti. Atsižvelgiant į ilgalaikį produkto pobūdį, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė priimti priemones, pagal kurias pirmenybė būtų teikiama tam tikroms išmokėjimo formoms, pvz., nustatyti kiekybines vienkartinės išmokos ribas, siekiant toliau skatinti anuitetus ir periodines išmokas; |
| --- | --- |

(70)

PEPP teikėjams turėtų būti sudaryta galimybė PEPP santaupų turėtojams siūlyti įvairias išmokėjimo formas. Taikant tą metodą, užtikrinus PEPP santaupų turėtojams didesnio lankstumo ir pasirinkimo galimybę, būtų pasiektas tikslas padidinti PEPP naudojimą. Teikėjams būtų sudarytos sąlygos parengti PEPP ekonomiškiausiu būdu. Šis metodas dera su kitų sričių Sąjungos politika ir yra politiškai pagrįstas, kadangi valstybėms narėms paliekama galimybė pakankamai lanksčiai nuspręsti, kokias išmokėjimo formas jos nori skatinti. Atsižvelgiant į ilgalaikį produkto pobūdį, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė priimti priemones, pagal kurias pirmenybė būtų teikiama tam tikroms išmokėjimo formoms, pvz., nustatyti kiekybines vienkartinės išmokos ribas, siekiant toliau skatinti anuitetus ir periodines išmokas;

| (71) | atsižvelgiant į visos Europos PEPP pobūdį, reikia užtikrinti nuoseklią aukšto lygio PEPP santaupų turėtojo apsaugą visoje vidaus rinkoje. Tam reikia tinkamų priemonių, kad būtų galima veiksmingai kovoti su pažeidimais ir išvengti žalos vartotojams. Todėl EIOPA ir kompetentingų institucijų įgaliojimai turėtų būti papildyti aiškiu mechanizmu, skirtu bet kokiam PEPP rinkodaros, platinimo arba pardavimo sandoriui uždrausti arba apriboti, jei dėl jo kyla didelių PEPP santaupų turėtojo apsaugos problemų, be kita ko, atsižvelgiant į ilgalaikį produkto pobūdį, sklandų finansų rinkų veikimą ir vientisumą arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumą, kartu su tinkamais koordinavimo ir nenumatytų atvejų įgaliojimais, kurie suteikiami EIOPA.
  EIOPA įgaliojimai turėtų būti grindžiami Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 9 straipsnio 5 dalimi, siekiant užtikrinti, kad tokie intervencijos mechanizmai galėtų būti taikomi tuo atveju, kai esama didelių PEPP santaupų turėtojo apsaugos problemų, be kita ko, dėl ypač ilgalaikio PEPP pobūdžio. Kai įvykdomos nustatytos sąlygos, kompetentingos institucijos turėtų turėti įgaliojimus vadovaudamasi atsargumo principu taikyti draudimą arba apribojimą prieš PEPP pateikiant rinkai, platinant arba parduodant klientams. Tie įgaliojimai neatleidžia PEPP teikėjo nuo atsakomybės laikytis visų atitinkamų šiame reglamente nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

(71)

atsižvelgiant į visos Europos PEPP pobūdį, reikia užtikrinti nuoseklią aukšto lygio PEPP santaupų turėtojo apsaugą visoje vidaus rinkoje. Tam reikia tinkamų priemonių, kad būtų galima veiksmingai kovoti su pažeidimais ir išvengti žalos vartotojams. Todėl EIOPA ir kompetentingų institucijų įgaliojimai turėtų būti papildyti aiškiu mechanizmu, skirtu bet kokiam PEPP rinkodaros, platinimo arba pardavimo sandoriui uždrausti arba apriboti, jei dėl jo kyla didelių PEPP santaupų turėtojo apsaugos problemų, be kita ko, atsižvelgiant į ilgalaikį produkto pobūdį, sklandų finansų rinkų veikimą ir vientisumą arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumą, kartu su tinkamais koordinavimo ir nenumatytų atvejų įgaliojimais, kurie suteikiami EIOPA.

EIOPA įgaliojimai turėtų būti grindžiami Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 9 straipsnio 5 dalimi, siekiant užtikrinti, kad tokie intervencijos mechanizmai galėtų būti taikomi tuo atveju, kai esama didelių PEPP santaupų turėtojo apsaugos problemų, be kita ko, dėl ypač ilgalaikio PEPP pobūdžio. Kai įvykdomos nustatytos sąlygos, kompetentingos institucijos turėtų turėti įgaliojimus vadovaudamasi atsargumo principu taikyti draudimą arba apribojimą prieš PEPP pateikiant rinkai, platinant arba parduodant klientams. Tie įgaliojimai neatleidžia PEPP teikėjo nuo atsakomybės laikytis visų atitinkamų šiame reglamente nustatytų reikalavimų;

| (72) | turėtų būti garantuojamas visiškas išlaidų ir mokesčių, susijusių su investavimu į PEPP, skaidrumas. Teikėjams būtų nustatytos vienodos sąlygos, o vartotojams būtų užtikrinta apsauga. Būtų galima palyginti įvairių produktų informaciją, taip skatinant konkurencingą kainodarą; |
| --- | --- |

(72)

turėtų būti garantuojamas visiškas išlaidų ir mokesčių, susijusių su investavimu į PEPP, skaidrumas. Teikėjams būtų nustatytos vienodos sąlygos, o vartotojams būtų užtikrinta apsauga. Būtų galima palyginti įvairių produktų informaciją, taip skatinant konkurencingą kainodarą;

| (73) | nors nuolatinę PEPP teikėjų priežiūrą vykdys atitinkamos kompetentingos institucijos, EIOPA turėtų koordinuoti su PEPP susijusią priežiūrą, kad užtikrintų nuoseklų bendros priežiūros metodikos taikymą ir taip prisidėtų prie visos Europos ir ilgalaikio PEPP pensijos pobūdžio; |
| --- | --- |

(73)

nors nuolatinę PEPP teikėjų priežiūrą vykdys atitinkamos kompetentingos institucijos, EIOPA turėtų koordinuoti su PEPP susijusią priežiūrą, kad užtikrintų nuoseklų bendros priežiūros metodikos taikymą ir taip prisidėtų prie visos Europos ir ilgalaikio PEPP pensijos pobūdžio;

| (74) | siekiant sustiprinti vartotojų teises ir sudaryti palankesnes sąlygas galimybei naudotis skundų nagrinėjimo procedūra, PEPP santaupų turėtojai turėtų turėti galimybę individualiai arba kolektyviai teikti skundus savo gyvenamosios vietos valstybės nacionalinėms kompetentingoms institucijoms neatsižvelgiant į tai, kur padarytas pažeidimas; |
| --- | --- |

(74)

siekiant sustiprinti vartotojų teises ir sudaryti palankesnes sąlygas galimybei naudotis skundų nagrinėjimo procedūra, PEPP santaupų turėtojai turėtų turėti galimybę individualiai arba kolektyviai teikti skundus savo gyvenamosios vietos valstybės nacionalinėms kompetentingoms institucijoms neatsižvelgiant į tai, kur padarytas pažeidimas;

| (75) | EIOPA turėtų bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis ir sudaryti palankesnes sąlygas jų nuosekliam bendradarbiavimui. Šiuo atžvilgiu, teikdama įrodymus dėl su PEPP susijusių pažeidimų, EIOPA turėtų atlikti tam tikrą vaidmenį, susijusį su kompetentingų institucijų įgaliojimu taikyti priežiūros priemones. EIOPA taip pat turėtų atlikti privalomo pobūdžio tarpininkavimo funkciją, jei tarpvalstybiniais atvejais tarp kompetentingų institucijų iškyla nesutarimų; |
| --- | --- |

(75)

EIOPA turėtų bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis ir sudaryti palankesnes sąlygas jų nuosekliam bendradarbiavimui. Šiuo atžvilgiu, teikdama įrodymus dėl su PEPP susijusių pažeidimų, EIOPA turėtų atlikti tam tikrą vaidmenį, susijusį su kompetentingų institucijų įgaliojimu taikyti priežiūros priemones. EIOPA taip pat turėtų atlikti privalomo pobūdžio tarpininkavimo funkciją, jei tarpvalstybiniais atvejais tarp kompetentingų institucijų iškyla nesutarimų;

| (76) | siekiant užtikrinti, kad PEPP teikėjai ir PEPP platintojai laikytųsi šio reglamento ir kad jiems būtų taikomas panašus požiūris visoje Sąjungoje, reikėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas bei kitas priemones; |
| --- | --- |

(76)

siekiant užtikrinti, kad PEPP teikėjai ir PEPP platintojai laikytųsi šio reglamento ir kad jiems būtų taikomas panašus požiūris visoje Sąjungoje, reikėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas bei kitas priemones;

| (77) | remiantis 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatu „Sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimas“ ir siekiant užtikrinti, kad šio reglamento reikalavimai būtų vykdomi, svarbu, kad valstybės narės imtųsi reikiamų veiksmų ir užtikrintų, kad už šio reglamento pažeidimus būtų skiriamos tinkamos administracinės sankcijos ir kitos priemonės; |
| --- | --- |

(77)

remiantis 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatu „Sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimas“ ir siekiant užtikrinti, kad šio reglamento reikalavimai būtų vykdomi, svarbu, kad valstybės narės imtųsi reikiamų veiksmų ir užtikrintų, kad už šio reglamento pažeidimus būtų skiriamos tinkamos administracinės sankcijos ir kitos priemonės;

| (78) | nors valstybės narės gali nustatyti taisykles dėl administracinių ir baudžiamųjų sankcijų už tuos pačius pažeidimus, neturėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles dėl administracinių sankcijų už šio reglamento pažeidimus, kuriems taikoma nacionalinė baudžiamoji teisė. Tačiau tai, kad už šio reglamento pažeidimus paliekamos baudžiamosios, o ne administracinės sankcijos, neturėtų sumažinti arba kitaip paveikti kompetentingų institucijų galimybės bendradarbiauti pagal šį reglamentą, laiku susipažinti su informacija ir ja keistis su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, taip pat ir po to, kai dėl atitinkamų pažeidimų kreipiamasi į kompetentingas teismines institucijas dėl baudžiamojo persekiojimo; |
| --- | --- |

(78)

nors valstybės narės gali nustatyti taisykles dėl administracinių ir baudžiamųjų sankcijų už tuos pačius pažeidimus, neturėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles dėl administracinių sankcijų už šio reglamento pažeidimus, kuriems taikoma nacionalinė baudžiamoji teisė. Tačiau tai, kad už šio reglamento pažeidimus paliekamos baudžiamosios, o ne administracinės sankcijos, neturėtų sumažinti arba kitaip paveikti kompetentingų institucijų galimybės bendradarbiauti pagal šį reglamentą, laiku susipažinti su informacija ir ja keistis su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, taip pat ir po to, kai dėl atitinkamų pažeidimų kreipiamasi į kompetentingas teismines institucijas dėl baudžiamojo persekiojimo;

| (79) | kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai taikyti pinigines sankcijas, kurios būtų pakankamai didelės, kad atsvertų faktinę ar potencialią naudą ir turėtų atgrasomąjį poveikį net didesnėms finansų įmonėms ir jų vadovams; |
| --- | --- |

(79)

kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai taikyti pinigines sankcijas, kurios būtų pakankamai didelės, kad atsvertų faktinę ar potencialią naudą ir turėtų atgrasomąjį poveikį net didesnėms finansų įmonėms ir jų vadovams;

| (80) | siekiant užtikrinti nuoseklų sankcijų taikymą visoje Sąjungoje, kompetentingos institucijos, nustatydamos administracinių sankcijų ar kitų priemonių rūšį ir piniginių sankcijų dydį, turėtų atsižvelgti į visas susijusias aplinkybes; |
| --- | --- |

(80)

siekiant užtikrinti nuoseklų sankcijų taikymą visoje Sąjungoje, kompetentingos institucijos, nustatydamos administracinių sankcijų ar kitų priemonių rūšį ir piniginių sankcijų dydį, turėtų atsižvelgti į visas susijusias aplinkybes;

| (81) | siekiant užtikrinti, kad kompetentingų institucijų sprendimai dėl pažeidimų ir sankcijų turėtų atgrasomąjį poveikį plačiajai visuomenei, ir stiprinti vartotojų apsaugą juos įspėjant apie PEPP, platinamus pažeidžiant šį reglamentą, tie sprendimai turėtų būti paskelbti, nebent toks paskelbimas keltų pavojų finansų rinkų stabilumui ar vykstančiam tyrimui; |
| --- | --- |

(81)

siekiant užtikrinti, kad kompetentingų institucijų sprendimai dėl pažeidimų ir sankcijų turėtų atgrasomąjį poveikį plačiajai visuomenei, ir stiprinti vartotojų apsaugą juos įspėjant apie PEPP, platinamus pažeidžiant šį reglamentą, tie sprendimai turėtų būti paskelbti, nebent toks paskelbimas keltų pavojų finansų rinkų stabilumui ar vykstančiam tyrimui;

| (82) | kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti galimus pažeidimus, joms turėtų būti suteikti būtini tyrimo įgaliojimai ir jos turėtų sukurti veiksmingus mechanizmus, kad būtų galima pranešti apie galimus arba padarytus pažeidimus; |
| --- | --- |

(82)

kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti galimus pažeidimus, joms turėtų būti suteikti būtini tyrimo įgaliojimai ir jos turėtų sukurti veiksmingus mechanizmus, kad būtų galima pranešti apie galimus arba padarytus pažeidimus;

| (83) | šiuo reglamentu neturėtų būti daroma poveikio jokioms valstybių narių teisės nuostatoms, susijusioms su nusikalstama veika; |
| --- | --- |

(83)

šiuo reglamentu neturėtų būti daroma poveikio jokioms valstybių narių teisės nuostatoms, susijusioms su nusikalstama veika;

| (84) | bet koks asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą, pvz., kompetentingų institucijų keitimasis asmens duomenimis arba jų perdavimas, arba PEPP teikėjų arba PEPP platintojų atliekamas asmens duomenų tvarkymas turėtų būti vykdomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (14) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB (15). Bet koks EPI keitimasis informacija arba jos perdavimas turėtų būti vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 (16); |
| --- | --- |

(84)

bet koks asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą, pvz., kompetentingų institucijų keitimasis asmens duomenimis arba jų perdavimas, arba PEPP teikėjų arba PEPP platintojų atliekamas asmens duomenų tvarkymas turėtų būti vykdomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (14) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB (15). Bet koks EPI keitimasis informacija arba jos perdavimas turėtų būti vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 (16);

| (85) | atsižvelgiant į tai, kad asmeniniai finansiniai duomenys yra neskelbtini, labai svarbu užtikrinti tvirtą duomenų apsaugą. Todėl rekomenduojama, kad duomenų apsaugos institucijos aktyviai dalyvautų įgyvendinant šį reglamentą ir prižiūrint jo vykdymą; |
| --- | --- |

(85)

atsižvelgiant į tai, kad asmeniniai finansiniai duomenys yra neskelbtini, labai svarbu užtikrinti tvirtą duomenų apsaugą. Todėl rekomenduojama, kad duomenų apsaugos institucijos aktyviai dalyvautų įgyvendinant šį reglamentą ir prižiūrint jo vykdymą;

| (86) | šiame reglamente nustatyta registravimo ir pranešimo tvarka neturėtų pakeisti jokios galiojančios papildomos nacionalinės procedūros, pagal kurią galima pasinaudoti nacionaliniu lygmeniu nustatytomis lengvatomis ir paskatomis; |
| --- | --- |

(86)

šiame reglamente nustatyta registravimo ir pranešimo tvarka neturėtų pakeisti jokios galiojančios papildomos nacionalinės procedūros, pagal kurią galima pasinaudoti nacionaliniu lygmeniu nustatytomis lengvatomis ir paskatomis;

| (87) | reikės atlikti šio reglamento vertinimą, inter alia, įvertinant rinkos pokyčius, pavyzdžiui, naujų PPEP tipų atsiradimą, taip pat pokyčius kitose Sąjungos teisės srityse ir valstybių narių patirtį. Atliekant tokį vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus gerai veikiančios PEPP rinkos sukūrimo uždavinius ir tikslus, ir visų pirma turėtų būti įvertinta, ar priėmus šį reglamentą daugiau Europos piliečių taupo tvarioms ir pakankamoms pensijoms. Kad būtų užtikrinti minimalūs Europos PEPP teikėjų priežiūros standartai, reikia vertinti ir PEPP teikėjų atitiktį šiam reglamentui ir taikomai sektorinei teisei; |
| --- | --- |

(87)

reikės atlikti šio reglamento vertinimą, inter alia, įvertinant rinkos pokyčius, pavyzdžiui, naujų PPEP tipų atsiradimą, taip pat pokyčius kitose Sąjungos teisės srityse ir valstybių narių patirtį. Atliekant tokį vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus gerai veikiančios PEPP rinkos sukūrimo uždavinius ir tikslus, ir visų pirma turėtų būti įvertinta, ar priėmus šį reglamentą daugiau Europos piliečių taupo tvarioms ir pakankamoms pensijoms. Kad būtų užtikrinti minimalūs Europos PEPP teikėjų priežiūros standartai, reikia vertinti ir PEPP teikėjų atitiktį šiam reglamentui ir taikomai sektorinei teisei;

| (88) | atsižvelgiant į galimą ilgalaikį šio reglamento poveikį, labai svarbu atidžiai stebėti pokyčius pradiniu jo taikymo etapu. Komisija, atlikdama vertinimą, taip pat turėtų atsižvelgti į EIOPA, suinteresuotųjų subjektų ir ekspertų patirtį bei Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti visas galimas savo pastabas; |
| --- | --- |

(88)

atsižvelgiant į galimą ilgalaikį šio reglamento poveikį, labai svarbu atidžiai stebėti pokyčius pradiniu jo taikymo etapu. Komisija, atlikdama vertinimą, taip pat turėtų atsižvelgti į EIOPA, suinteresuotųjų subjektų ir ekspertų patirtį bei Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti visas galimas savo pastabas;

| (89) | šiuo reglamentu turėtų būti užtikrinta, kad būtų laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač pagyvenusių žmonių teisės gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime, teisės į asmens duomenų apsaugą, teisės į nuosavybę, laisvės užsiimti verslu, vyrų ir moterų lygybės principo ir aukšto lygio vartotojų apsaugos principo; |
| --- | --- |

(89)

šiuo reglamentu turėtų būti užtikrinta, kad būtų laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač pagyvenusių žmonių teisės gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime, teisės į asmens duomenų apsaugą, teisės į nuosavybę, laisvės užsiimti verslu, vyrų ir moterų lygybės principo ir aukšto lygio vartotojų apsaugos principo;

| (90) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. gerinti PEPP santaupų turėtojų apsaugą ir didinti PEPP santaupų turėtojų pasitikėjimą PEPP, įskaitant atvejus, kai tie produktai platinami tarpvalstybiniu mastu, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(90)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. gerinti PEPP santaupų turėtojų apsaugą ir didinti PEPP santaupų turėtojų pasitikėjimą PEPP, įskaitant atvejus, kai tie produktai platinami tarpvalstybiniu mastu, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos vienodos asmeninės pensijos produktų, platinamų Sąjungoje naudojant nuorodą „visos Europos asmeninės pensijos produktas“ arba „PEPP“, registravimo, teikimo, platinimo ir priežiūros taisyklės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   asmeninės pensijos produktas– produktas, kuris:

asmeninės pensijos produktas

| a) | yra pagrįstas savanoriška individualaus santaupų turėtojo ir subjekto sutartimi ir papildo valstybinės sistemos arba profesinės pensijos produktą; |
| --- | --- |

a)

yra pagrįstas savanoriška individualaus santaupų turėtojo ir subjekto sutartimi ir papildo valstybinės sistemos arba profesinės pensijos produktą;

| b) | skirtas kapitalui kaupti ilgą laiką turint aiškų tikslą apsirūpinti pajamomis išėjus į pensiją ir suteikiantis ribotas galimybes atsisakyti PEPP nesuėjus terminui; |
| --- | --- |

b)

skirtas kapitalui kaupti ilgą laiką turint aiškų tikslą apsirūpinti pajamomis išėjus į pensiją ir suteikiantis ribotas galimybes atsisakyti PEPP nesuėjus terminui;

| c) | nėra nei valstybinės sistemos, nei profesinės pensijos produktas; |
| --- | --- |

c)

nėra nei valstybinės sistemos, nei profesinės pensijos produktas;

2.   visos Europos asmeninės pensijos produktas arba PEPP– finansų įmonės, atitinkančios 6 straipsnio 1 dalies kriterijus, pagal PEPP sutartį teikiamas ir pagal šį reglamentą registruotas ilgalaikio taupymo asmeninės pensijos produktas, kurį pensijai pasirašo PEPP santaupų turėtojas arba nepriklausoma PEPP santaupų turėtojų asociacija savo narių vardu, ir kuris nesuteikia pirmalaikio išpirkimo galimybės arba ji yra griežtai ribota;

visos Europos asmeninės pensijos produktas arba PEPP

3.   PEPP santaupų turėtojas– fizinis asmuo, pasirašęs PEPP sutartį su PEPP teikėju;

PEPP santaupų turėtojas

4.   PEPP sutartis– PEPP santaupų turėtojo ir PEPP teikėjo sutartis, atitinkanti 4 straipsnyje išdėstytas sąlygas;

PEPP sutartis

5.   PEPP sąskaita– asmeninės pensijos sąskaita, laikoma PEPP santaupų turėtojo arba PEPP išmokų gavėjo vardu, kuri naudojama sandoriams registruoti ir kurią turėdamas PEPP santaupų turėtojas gali periodiškai įmokėti sumas pensijai, o PEPP išmokų gavėjas gauti PEPP išmokas;

PEPP sąskaita

6.   PEPP išmokų gavėjas– fizinis asmuo, gaunantis PEPP išmokas;

PEPP išmokų gavėjas

7.   PEPP klientas– PEPP santaupų turėtojas, potencialus PEPP santaupų turėtojas arba PEPP išmokų gavėjas;

PEPP klientas

8.   PEPP platinimas– konsultavimas dėl galimybės ar siūlymas sudaryti PEPP teikimo sutartis arba kitas su PEPP teikimo sutarčių sudarymu susijęs parengiamasis darbas, tokių sutarčių sudarymas arba su tokių sutarčių administravimu ir vykdymu, įskaitant su viena ar daugiau PEPP sutarčių susijusios informacijos teikimą pagal kriterijus, kuriuos PEPP klientai pasirinko naudodamiesi interneto svetaine arba kitomis ryšių priemonėmis, ir su PEPP eilės sąrašo sudarymu, įskaitant kainų ir produktų palyginimą, susijęs darbas, arba nuolaidos taikymas PEPP kainai, kai PEPP klientas PEPP sutartį gali tiesiogiai ar netiesiogiai sudaryti naudodamasis interneto svetaine arba kitomis ryšių priemonėmis;

PEPP platinimas

9.   PEPP pensijos išmokos– išmokos, mokamos atsižvelgiant į sulauktą arba numatomą sulaukti pensinį amžių, viena iš 58 straipsnio 1 dalyje nurodytų formų;

PEPP pensijos išmokos

10.   PEPP išmokos– PEPP pensijos išmokos ir kitos papildomos išmokos, į kurias PEPP išmokų gavėjas turi teisę pagal PEPP sutartį, visų pirma itin ribotais pirmalaikio išpirkimo galimybės atvejais arba jei PEPP sutartis apima biometrinės rizikos draudimą;

PEPP išmokos

11.   kaupiamasis etapas– laikotarpis, per kurį turtas kaupiamas PEPP sąskaitoje ir kuris paprastai tęsiasi iki PEPP išmokėjimo etapo pradžios;

kaupiamasis etapas

12.   išmokėjimo etapas– laikotarpis, per kurį turtas, sukauptas PEPP sąskaitoje, gali būti naudojamas pensijai arba kitiems pajamų poreikiams finansuoti;

išmokėjimo etapas

13.   anuitetas– tam tikru dažnumu ir tam tikrą laikotarpį, pvz., PEPP išmokų gavėjo gyvenimą arba tam tikrą metų skaičių, už investavimą mokama suma;

anuitetas

14.   periodinės išmokos– savo nuožiūra mokamos sumos, kurias PEPP išmokų gavėjai iki tam tikros ribos gali periodiškai gauti;

periodinės išmokos

15.   PEPP teikėjas– finansų įmonė, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje, turinti leidimą teikti PEPP ir tą PEPP platinti;

PEPP teikėjas

16.   PEPP platintojas– finansų įmonė, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje, turinti leidimą platinti ne savo sukurtus PEPP, investicijų konsultacijas teikianti investicinė įmonė arba draudimo tarpininkas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/97 (17) 2 straipsnio 1 dalies 3 punkte;

PEPP platintojas

17

17.   patvarioji laikmena– priemonė, kuri:

patvarioji laikmena

| a) | suteikia PEPP klientui galimybę saugoti asmeniškai tam klientui skirtą informaciją taip, kad ji būtų vėliau prieinama ir tokią galimybę klientas turėtų tokį laikotarpį, kuris atitinka informacijos paskirtį, ir |
| --- | --- |

a)

suteikia PEPP klientui galimybę saugoti asmeniškai tam klientui skirtą informaciją taip, kad ji būtų vėliau prieinama ir tokią galimybę klientas turėtų tokį laikotarpį, kuris atitinka informacijos paskirtį, ir

| b) | suteikia galimybę saugomą informaciją atgaminti nepakitusią; |
| --- | --- |

b)

suteikia galimybę saugomą informaciją atgaminti nepakitusią;

18.   kompetentingos institucijos– nacionalinės institucijos, kurias valstybė narė paskiria PEPP teikėjams arba, priklausomai nuo konkretaus atvejo, PEPP platintojams prižiūrėti arba šiame reglamente numatytoms pareigoms vykdyti;

kompetentingos institucijos

19.   PEPP teikėjo buveinės valstybė narė– buveinės valstybė narė, kaip apibrėžta atitinkamame teisės akte, nurodytame 6 straipsnio 1 dalyje;

PEPP teikėjo buveinės valstybė narė

20.   PEPP platintojo buveinės valstybė narė–

PEPP platintojo buveinės valstybė narė

| a) | kai platintojas yra fizinis asmuo – valstybė narė, kurioje yra jo gyvenamoji vieta; |
| --- | --- |

a)

kai platintojas yra fizinis asmuo – valstybė narė, kurioje yra jo gyvenamoji vieta;

| b) | kai platintojas yra juridinis asmuo – valstybė narė, kurioje yra jo registruotoji buveinė, arba, jeigu pagal savo nacionalinę teisę platintojas registruotosios buveinės neturi, valstybė narė, kurioje yra jo pagrindinė buveinė; |
| --- | --- |

b)

kai platintojas yra juridinis asmuo – valstybė narė, kurioje yra jo registruotoji buveinė, arba, jeigu pagal savo nacionalinę teisę platintojas registruotosios buveinės neturi, valstybė narė, kurioje yra jo pagrindinė buveinė;

21.   PEPP teikėjo priimančioji valstybė narė– valstybė narė, kuri nėra PEPP teikėjo buveinės valstybė narė ir kurioje PEPP teikėjas teikia PEPP naudodamasis laisve teikti paslaugas ar įsisteigimo laisve arba kurios subsąskaitą PEPP teikėjas atidarė;

PEPP teikėjo priimančioji valstybė narė

22.   PEPP platintojo priimančioji valstybė narė– valstybė narė, kuri nėra PEPP platintojo buveinės valstybė narė ir kurioje PEPP platintojas platina PEPP naudodamasis laisve teikti paslaugas ar įsisteigimo laisve;

PEPP platintojo priimančioji valstybė narė

23.   subsąskaita– nacionalinis skyrius, atidaromas kiekvienoje PEPP sąskaitoje ir atitinkantis teisinius reikalavimus ir sąlygas, taikomus norint naudotis nacionaliniu lygmeniu nustatytomis galimomis investavimo į PEPP paskatomis PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybėje narėje; priklausomai nuo atitinkamų teisinių reikalavimų, taikomų kaupiamajam etapui ir išmokėjimo etapui, asmuo gali būti kiekvienos subsąskaitos PEPP santaupų turėtojas arba PEPP išmokų gavėjas;

subsąskaita

24.   kapitalas– visi kapitalo įnašai, apskaičiuoti remiantis sumomis, kurios gali būti investuojamos atskaičius visus mokesčius, rinkliavas ir išlaidas, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai padengia PEPP santaupų turėtojais;

kapitalas

25.   finansinės priemonės– priemonės, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES (18) I priedo C skirsnyje;

finansinės priemonės

18

26.   depozitoriumas– įstaiga, kuriai pavestas turto saugojimas ir fondo taisyklių bei taikomos teisės laikymosi priežiūra;

depozitoriumas

27.   pagrindinis PEPP– investavimo galimybė, kaip nustatyta 45 straipsnyje;

pagrindinis PEPP

28.   rizikos mažinimo metodai– sistemingo pozicijos rizikos ir (arba) jos atsiradimo tikimybės mažinimo metodai;

rizikos mažinimo metodai

29.   biometrinė rizika– rizika, susijusi su mirtimi, negalia ir (arba) ilgaamžiškumu;

biometrinė rizika

30.   teikėjo keitimas– PEPP santaupų turėtojo prašymu atliekamas atitinkamų sumų arba atitinkamais atvejais nepiniginio turto pervedimas pagal 52 straipsnio 4 dalį iš vieno PEPP teikėjo sąskaitos į kito PEPP teikėjo sąskaitą ir ankstesnės PEPP sąskaitos uždarymas, nedarant poveikio 53 straipsnio 4 dalies e punktui;

teikėjo keitimas

31.   konsultacija– PEPP teikėjo arba PEPP platintojo PEPP klientui teikiama asmeninė rekomendacija dėl vienos ar daugiau PEPP sutarčių;

konsultacija

32.   partnerystė– PEPP teikėjų bendradarbiavimas, siekiant perkeliamumo paslaugos kontekste pasiūlyti skirtingų valstybių narių subsąskaitas, kaip nurodyta 19 straipsnio 2 dalyje;

partnerystė

33.   aplinkosaugos, socialiniai ir valdymo veiksniai arba ASV veiksniai– aplinkosaugos, socialiniai ir valdymo klausimai, pavyzdžiui, nustatyti Paryžiaus susitarime, Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tiksluose, Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose ir Jungtinių Tautų remiamuose atsakingo investavimo principuose.

aplinkosaugos, socialiniai ir valdymo veiksniai arba ASV veiksniai

3 straipsnis

Taikytinos taisyklės

PEPP registravimui, teikimui, platinimui ir priežiūrai taikoma:

| a) | šis reglamentas ir |
| --- | --- |

a)

šis reglamentas ir

| b) | šiame reglamente nenumatytais atvejais –






  i) | atitinkama sektorinė Sąjungos teisė, įskaitant atitinkamus deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus; |
| --- | --- | --- |

b)

šiame reglamente nenumatytais atvejais –

i)

atitinkama sektorinė Sąjungos teisė, įskaitant atitinkamus deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus;

| ii) | įgyvendinant atitinkamą sektorinę Sąjungos teisę ir konkrečiai su PEPP susijusias priemones valstybių narių priimti teisės aktai; |
| --- | --- |

ii)

įgyvendinant atitinkamą sektorinę Sąjungos teisę ir konkrečiai su PEPP susijusias priemones valstybių narių priimti teisės aktai;

| iii) | kiti nacionaliniai teisės aktai, kurie taikomi PEPP. |
| --- | --- |

iii)

kiti nacionaliniai teisės aktai, kurie taikomi PEPP.

4 straipsnis

PEPP sutartis

1.   Laikantis 3 straipsnyje nurodytų taikytinų taisyklių, PEPP sutartyje išdėstomos konkrečios PEPP nuostatos.

2.   PEPP sutartyje visų pirma nurodoma:

| a) | pagrindinio PEPP aprašymas, kaip nurodyta 45 straipsnyje, įskaitant informaciją apie investuoto kapitalo garantiją arba investavimo strategiją, kuria siekiama apsaugoti investuotą kapitalą; |
| --- | --- |

a)

pagrindinio PEPP aprašymas, kaip nurodyta 45 straipsnyje, įskaitant informaciją apie investuoto kapitalo garantiją arba investavimo strategiją, kuria siekiama apsaugoti investuotą kapitalą;

| b) | alternatyvių investavimo galimybių aprašymas, kaip nurodyta 42 straipsnio 2 dalyje, jei taikoma; |
| --- | --- |

b)

alternatyvių investavimo galimybių aprašymas, kaip nurodyta 42 straipsnio 2 dalyje, jei taikoma;

| c) | investavimo galimybės pakeitimo sąlygos, nurodytos 44 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

investavimo galimybės pakeitimo sąlygos, nurodytos 44 straipsnyje;

| d) | kai PEPP apima biometrinės rizikos draudimą, išsami informacija apie tą draudimą, įskaitant aplinkybes, kuriomis jis būtų išmokamas; |
| --- | --- |

d)

kai PEPP apima biometrinės rizikos draudimą, išsami informacija apie tą draudimą, įskaitant aplinkybes, kuriomis jis būtų išmokamas;

| e) | PEPP pensijos išmokų aprašymas, visų pirma galimos išmokų mokėjimo formos ir teisė pakeisti išmokų mokėjimo formą, nurodytą 59 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

PEPP pensijos išmokų aprašymas, visų pirma galimos išmokų mokėjimo formos ir teisė pakeisti išmokų mokėjimo formą, nurodytą 59 straipsnyje;

| f) | su perkeliamumo paslauga susijusios sąlygos, nurodytos 17–20 straipsniuose, įskaitant informaciją apie tai, kurių valstybių narių subsąskaitas galima atsidaryti; |
| --- | --- |

f)

su perkeliamumo paslauga susijusios sąlygos, nurodytos 17–20 straipsniuose, įskaitant informaciją apie tai, kurių valstybių narių subsąskaitas galima atsidaryti;

| g) | su teikėjo keitimo paslauga susijusios sąlygos, nurodytos 52–55 straipsniuose; |
| --- | --- |

g)

su teikėjo keitimo paslauga susijusios sąlygos, nurodytos 52–55 straipsniuose;

| h) | išlaidų kategorijos ir visos bendros išlaidos, išreikštos procentais ir pinigais, jei taikoma; |
| --- | --- |

h)

išlaidų kategorijos ir visos bendros išlaidos, išreikštos procentais ir pinigais, jei taikoma;

| i) | su kaupiamuoju etapu susijusios sąlygos dėl subsąskaitos pagal PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybę narę, nurodytą 47 straipsnyje; |
| --- | --- |

i)

su kaupiamuoju etapu susijusios sąlygos dėl subsąskaitos pagal PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybę narę, nurodytą 47 straipsnyje;

| j) | su išmokėjimo etapu susijusios sąlygos dėl subsąskaitos pagal PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybę narę, nurodytą 57 straipsnyje; |
| --- | --- |

j)

su išmokėjimo etapu susijusios sąlygos dėl subsąskaitos pagal PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybę narę, nurodytą 57 straipsnyje;

| k) | jei taikoma, sąlygos, kuriomis suteiktos lengvatos ir paskatos turi būti grąžintos PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybei narei. |
| --- | --- |

k)

jei taikoma, sąlygos, kuriomis suteiktos lengvatos ir paskatos turi būti grąžintos PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybei narei.

II SKYRIUS

REGISTRACIJA

5 straipsnis

Registracija

1.   PEPP gali būti teikiamas ir platinamas Sąjungoje tik jei jis įregistruotas EIOPA tvarkomame viešajame centriniame registre pagal 13 straipsnį.

2.   PEPP registracija galioja visose valstybėse narėse. Ji PEPP teikėjui suteikia teisę teikti PEPP, o PEPP platintojui suteikia teisę platinti PEPP, įregistruotą 13 straipsnyje nurodytame viešajame centriniame registre.

Priežiūra, kaip laikomasi šio reglamento, vykdoma nuolat pagal IX skyrių.

6 straipsnis

PEPP registracijos paraiška

1.   Teikti PEPP registracijos paraišką gali tik šios pagal Sąjungos teisę leidimą turinčios ar registruotos finansų įmonės:

| a) | kredito įstaigos, gavusios veiklos leidimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES (19); |
| --- | --- |

a)

kredito įstaigos, gavusios veiklos leidimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES (19);

| b) | draudimo įmonės, gavusios leidimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB (20) ir vykdančios tiesioginio gyvybės draudimo veiklą pagal Direktyvos 2009/138/EB 2 straipsnio 3 dalį ir tos direktyvos II priedą; |
| --- | --- |

b)

draudimo įmonės, gavusios leidimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/138/EB (20) ir vykdančios tiesioginio gyvybės draudimo veiklą pagal Direktyvos 2009/138/EB 2 straipsnio 3 dalį ir tos direktyvos II priedą;

| c) | profesinių pensijų įstaigos (PPĮ), gavusios leidimą arba įregistruotos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2341, kurios pagal nacionalinę teisę yra prižiūrimos ir turi leidimą teikti ir asmeninės pensijos produktus. Tuo atveju visas su PEPP teikimo verslu susijęs turtas ir įsipareigojimai turi būti skirti tik PEPP ir jų negalima perkelti į kitą įstaigos profesinių pensijų teikimo veiklos skyrių; |
| --- | --- |

c)

profesinių pensijų įstaigos (PPĮ), gavusios leidimą arba įregistruotos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2341, kurios pagal nacionalinę teisę yra prižiūrimos ir turi leidimą teikti ir asmeninės pensijos produktus. Tuo atveju visas su PEPP teikimo verslu susijęs turtas ir įsipareigojimai turi būti skirti tik PEPP ir jų negalima perkelti į kitą įstaigos profesinių pensijų teikimo veiklos skyrių;

| d) | investicinės įmonės, gavusios veiklos leidimą pagal Direktyvą 2014/65/ES, teikiančios portfelio valdymo paslaugas; |
| --- | --- |

d)

investicinės įmonės, gavusios veiklos leidimą pagal Direktyvą 2014/65/ES, teikiančios portfelio valdymo paslaugas;

| e) | investicinės įmonės arba valdymo įmonės, gavusios leidimą pagal Direktyvą 2009/65/EB; |
| --- | --- |

e)

investicinės įmonės arba valdymo įmonės, gavusios leidimą pagal Direktyvą 2009/65/EB;

| f) | ES alternatyvaus investavimo fondų valdytojai (ES AIFV), gavę veiklos leidimą pagal Direktyvą 2011/61/ES. |
| --- | --- |

f)

ES alternatyvaus investavimo fondų valdytojai (ES AIFV), gavę veiklos leidimą pagal Direktyvą 2011/61/ES.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje išvardytos finansų įmonės PEPP registracijos paraiškas teikia savo kompetentingoms institucijoms. Į paraišką įtraukiama:

| a) | PEPP sutarties, kuri bus siūloma PEPP santaupų turėtojams, standartinės sutarties sąlygos, kaip nurodyta 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

PEPP sutarties, kuri bus siūloma PEPP santaupų turėtojams, standartinės sutarties sąlygos, kaip nurodyta 4 straipsnyje;

| b) | pareiškėjo tapatybės informacija; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjo tapatybės informacija;

| c) | informacija apie tvarką, susijusią su PEPP portfelio ir rizikos valdymu bei administravimu, įskaitant tvarką, kaip nurodyta 19 straipsnio 2 dalyje, 42 straipsnio 5 dalyje ir 49 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

c)

informacija apie tvarką, susijusią su PEPP portfelio ir rizikos valdymu bei administravimu, įskaitant tvarką, kaip nurodyta 19 straipsnio 2 dalyje, 42 straipsnio 5 dalyje ir 49 straipsnio 3 dalyje;

| d) | valstybių narių, kuriose PEPP teikėjas ketina prekiauti PEPP, sąrašas, jei taikytina; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių, kuriose PEPP teikėjas ketina prekiauti PEPP, sąrašas, jei taikytina;

| e) | depozitoriumo identifikavimo informacija, kai taikytina; |
| --- | --- |

e)

depozitoriumo identifikavimo informacija, kai taikytina;

| f) | 26 straipsnyje nurodytas PEPP pagrindinės informacijos dokumentas; |
| --- | --- |

f)

26 straipsnyje nurodytas PEPP pagrindinės informacijos dokumentas;

| g) | valstybių narių, kuriose paraišką teikiantis PEPP teikėjas galės užtikrinti, kad būtų nedelsiant atidaryta subsąskaita, sąrašas. |
| --- | --- |

g)

valstybių narių, kuriose paraišką teikiantis PEPP teikėjas galės užtikrinti, kad būtų nedelsiant atidaryta subsąskaita, sąrašas.

3.   Kompetentingos institucijos, gavusios paraišką, per 15 darbo dienų įvertina, ar 2 dalyje nurodyta paraiška yra išsami.

Kompetentingos institucijos nustato terminą, per kurį paraiškos teikėjas turi pateikti papildomą informaciją, jei paraiška neišsami. Kai nustatoma, kad paraiška yra išsami, kompetentingos institucijos atitinkamai apie tai praneša paraiškos teikėjui.

4.   Per tris mėnesius nuo 3 dalyje nurodytos išsamios paraiškos pateikimo dienos kompetentingos institucijos priima sprendimą dėl PEPP registracijos tik jeigu paraiškos teikėjas atitinka PEPP teikimo reikalavimus pagal 1 dalį ir jeigu 2 dalyje nurodyta registracijos paraiškoje pateikta informacija ir dokumentai atitinka šį reglamentą.

5.   Priėmusios sprendimą dėl PEPP registracijos, kompetentingos institucijos per penkias darbo dienas persiunčia EIOPA tą sprendimą ir 2 dalies a, b, d, f ir g punktuose nurodytą informaciją ir dokumentus bei atitinkamai informuoja paraišką pateikusį PEPP teikėją.

EIOPA neatsako ir negali būti laikoma atsakinga už kompetentingų institucijų priimtą sprendimą dėl registracijos.

Kai kompetentingos institucijos atsisako registruoti PEPP, jos priima pagrįstą sprendimą, kurį galima skųsti.

6.   Jei valstybėje narėje yra daugiau nei viena konkretaus tipo finansų įmonių kompetentinga institucija, kaip nurodyta 1 dalyje, ta valstybė narė paskiria vieną kiekvieno 1 dalyje nurodytų finansų įmonių tipo kompetentingą instituciją, atsakingą už registracijos procedūrą ir komunikaciją su EIOPA.

Apie bet kokius vėlesnius paraiškoje pateiktos 2 dalyje nurodytos informacijos ir dokumentų pasikeitimus turi būti nedelsiant pranešta kompetentingoms institucijoms. Jei pasikeitimai susiję su 2 dalies a, b, d, f ir g punktuose nurodyta informacija ir dokumentais, kompetentingos institucijos apie tuos pasikeitimus nepagrįstai nedelsdamos praneša EIOPA.

7 straipsnis

PEPP registracija

1.   Per penkias darbo dienas nuo pranešimo apie sprendimą dėl registracijos ir informacijos bei dokumentų pateikimo pagal 6 straipsnio 5 dalį dienos EIOPA įregistruoja PEPP 13 straipsnyje nurodytame viešajame centriniame registre ir nepagrįstai nedelsdama atitinkamai informuoja kompetentingas institucijas.

2.   Gavusios 1 dalyje nurodytą pranešimą apie PEPP įregistravimą, kompetentingos institucijos per penkias darbo dienas atitinkamai informuoja paraišką pateikusį PEPP teikėją.

3.   PEPP teikėjas gali teikti PEPP, o PEPP platintojas gali platinti PEPP nuo PEPP įregistravimo 13 straipsnyje nurodytame viešajame centriniame registre dienos.

8 straipsnis

PEPP išregistravimo sąlygos

1.   Kompetentingos institucijos priima sprendimą dėl PEPP išregistravimo, kai:

| a) | PEPP teikėjas aiškiai atsisako registracijos; |
| --- | --- |

a)

PEPP teikėjas aiškiai atsisako registracijos;

| b) | PEPP teikėjas pasiekė, kad produktas būtų įregistruotas, pateikęs melagingą informaciją ar kitomis neteisėtomis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

PEPP teikėjas pasiekė, kad produktas būtų įregistruotas, pateikęs melagingą informaciją ar kitomis neteisėtomis priemonėmis;

| c) | PEPP teikėjas sunkiai ar sistemingai pažeidė šį reglamentą arba |
| --- | --- |

c)

PEPP teikėjas sunkiai ar sistemingai pažeidė šį reglamentą arba

| d) | PEPP teikėjas arba PEPP nebeatitinka sąlygų, kuriomis buvo įregistruotas. |
| --- | --- |

d)

PEPP teikėjas arba PEPP nebeatitinka sąlygų, kuriomis buvo įregistruotas.

2.   Priėmusios sprendimą dėl PEPP išregistravimo, kompetentingos institucijos per penkias darbo dienas pateikia tą sprendimą EIOPA ir atitinkamai informuoja PEPP teikėją.

3.   Gavusi 2 dalyje nurodytą pranešimą apie sprendimą dėl išregistravimo, EIOPA išregistruoja PEPP ir atitinkamai informuoja kompetentingas institucijas.

4.   Gavusios 3 dalyje nurodytą pranešimą apie PEPP išregistravimą, įskaitant išregistravimo datą, kompetentingos institucijos per penkias darbo dienas atitinkamai informuoja PEPP teikėją.

5.   PEPP teikėjas nebegali teikti PEPP, o PEPP platintojas nebegali platinti PEPP nuo PEPP išregistravimo iš 13 straipsnyje nurodyto viešojo centrinio registro dienos.

6.   Kai EIOPA gauna informacijos apie tai, kad esama vienos iš šio straipsnio 1 dalies b ar c punkte nurodytų aplinkybių, vykdydama 66 straipsnyje nurodytą kompetentingų institucijų ir EIOPA bendradarbiavimo pareigą, EIOPA paprašo PEPP teikėjo kompetentingų institucijų patikrinti, ar esama tokių aplinkybių, o kompetentingos institucijos pateikia EIOPA savo išvadas ir atitinkamą informaciją.

7.   Prieš priimdamos sprendimą išregistruoti PEPP, kompetentingos institucijos ir EIOPA deda visas pastangas siekdamos užtikrinti, kad būtų apsaugoti PEPP santaupų turėtojų interesai.

9 straipsnis

Nuoroda

Nuoroda „visos Europos asmeninės pensijos produktas“ arba „PEPP“ asmeninės pensijos produkto atveju gali būti naudojama tik tuomet, jei EIOPA yra įregistravusi teisę platinti tą asmeninės pensijos produktą su nuoroda „PEPP“ pagal šį reglamentą.

10 straipsnis

PEPP platinimas

1.   6 straipsnio 1 dalyje nurodytos finansų įmonės gali platinti PEPP, kuriuos jos yra sukūrusios. Jos taip pat gali platinti PEPP, kurių jos nesukūrė, jei jie atitinka tam tikro sektoriaus teisę, pagal kurią jos gali platinti produktus, kurių jos nesukūrė.

2.   Draudimo tarpininkai, įregistruoti pagal Direktyvą (ES) 2016/97, ir investicinės įmonės, gavusios leidimą pagal Direktyvą 2014/65/ES teikti investicijų konsultacijas, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/65/ES 4 straipsnio 1 dalies 4 punkte, gali platinti PEPP, kurių jie nesukūrė.

11 straipsnis

Įvairių tipų teikėjams taikoma rizikos ribojimo tvarka

PEPP teikėjai ir PEPP platintojai laikosi šio reglamento, taip pat atitinkamos rizikos ribojimo tvarkos, kuri jiems taikoma pagal 6 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus.

12 straipsnis

Nacionalinių nuostatų paskelbimas

1.   Atitinkama kompetentinga institucija paskelbia viešai nacionalinės teisės aktus, taisykles ir administracines nuostatas, kuriais reglamentuojamos su kaupiamuoju etapu susijusios sąlygos, nurodytos 47 straipsnyje, ir su išmokėjimo etapu susijusios sąlygos, nurodytos 57 straipsnyje, įskaitant informaciją apie taikomas papildomas nacionalines procedūras, kuriomis naudojantis galima kreiptis dėl nacionaliniu lygmeniu nustatytų lengvatų ir paskatų, jei taikytina, ir tą informaciją nuolat atnaujina.

2.   Visos valstybės narės kompetentingos institucijos savo interneto svetainėje pateikia nuorodą į 1 dalyje nurodytus tekstus ir ją nuolat atnaujina.

3.   1 dalyje nurodyti skelbiami tekstai pateikiami tik informavimo tikslais ir dėl to paskelbimo atitinkamoms nacionalinėms institucijoms neatsiranda teisinių pareigų ar atsakomybės.

13 straipsnis

Viešasis centrinis registras

1.   EIOPA tvarko viešąjį centrinį registrą, kuriame nurodomas kiekvienas PEPP, įregistruotas pagal šį reglamentą, PEPP registracijos numeris, šio PEPP teikėjas, PEPP teikėjo kompetentingos institucijos, PEPP registracijos data, išsamus valstybių narių, kuriose siūlomas šis PEPP, sąrašas ir išsamus valstybių, kuriose PEPP teikėjas gali atidaryti subsąskaitą, sąrašas. Registras yra viešai prieinamas elektronine forma ir nuolat atnaujinamas.

2.   Kompetentingos institucijos informuoja EIOPA apie 12 straipsnio 2 dalyje nurodytas nuorodas ir nuolat atnaujina tą informaciją.

3.   EIOPA 1 dalyje nurodytame viešajame centriniame registre viešai pateikia ir nuolat atnaujina 2 dalyje nurodytas nuorodas.

III SKYRIUS

TARPVALSTYBINIS PEPP TEIKIMAS IR PERKELIAMUMAS

I SKIRSNIS

Laisvė teikti paslaugas ir įsisteigimo laisvė

14 straipsnis

PEPP teikėjų ir PEPP platintojų naudojimasis laisve teikti paslaugas ir įsisteigimo laisve

1.   PEPP teikėjai gali teikti ir PEPP platintojai gali platinti PEPP priimančiosios valstybės narės teritorijoje, naudodamiesi laisve teikti paslaugas arba įsisteigimo laisve su sąlyga, kad jie tai daro laikydamiesi atitinkamų taisyklių ir tvarkos, nustatytų Sąjungos teise ar pagal jiems taikytiną Sąjungos teisę, nurodytą 6 straipsnio 1 dalies a, b, d ir e punktuose arba 10 straipsnio 2 dalyje, ir kad jie iš anksto praneša apie savo ketinimą atidaryti subsąskaitą toje priimančiojoje valstybėje narėje pagal 21 straipsnį.

2.   6 straipsnio 1 dalies c ir f punktuose nurodyti PEPP teikėjai laikosi 15 straipsnyje nustatytų taisyklių.

15 straipsnis

PPĮ ir ES AIFV naudojimasis laisve teikti paslaugas

1.   6 straipsnio 1 dalies c ir f punktuose nurodyti PEPP teikėjai, ketinantys naudodamiesi laisve teikti paslaugas teikti PEPP pirmą kartą PEPP santaupų turėtojams priimančiosios valstybės narės teritorijoje, iš anksto pranešę apie savo ketinimą atidaryti subsąskaitą toje priimančiojoje valstybėje narėje pagal 21 straipsnį, savo buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikia šią informaciją apie:

| a) | PEPP teikėjo pavadinimą ir adresą; |
| --- | --- |

a)

PEPP teikėjo pavadinimą ir adresą;

| b) | valstybę narę, kurioje PEPP teikėjas ketina PEPP santaupų turėtojams teikti ar platinti PEPP. |
| --- | --- |

b)

valstybę narę, kurioje PEPP teikėjas ketina PEPP santaupų turėtojams teikti ar platinti PEPP.

2.   Gavusios tą informaciją, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos per 10 darbo dienų ją perduoda priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir patvirtina, kad šio straipsnio 1 dalyje nurodytas PEPP teikėjas atitinka 6 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus. Informacija perduodama priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms, nebent buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos turi pagrindo abejoti dėl to, ar 6 straipsnio 1 dalies c ir f punktuose nurodyto PEPP teikėjo paslaugos teikimo administracinė struktūra yra tinkama, arba dėl tokio PEPP teikėjo finansinės padėties.

Kai buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos atsisako perduoti informaciją priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms, jos per mėnesį nuo visos informacijos ir dokumentų gavimo dienos informuoja atitinkamą PEPP teikėją apie tokio atsisakymo priežastis. Atsisakymas ar atsakymo nepateikimas gali būti skundžiamas teisme PEPP teikėjo buveinės valstybėje narėje.

3.   Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos per 10 darbo dienų patvirtina, kad gavo 1 dalyje nurodytą informaciją. Tuomet buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos informuoja PEPP teikėją, kad priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gavo informaciją ir PEPP teikėjas gali pradėti PEPP santaupų turėtojams teikti PEPP toje valstybėje narėje.

4.   Jei per 10 darbo dienų nuo informacijos perdavimo dienos, kaip nurodyta 2 dalyje, negaunamas 3 dalyje nurodytas gavimo patvirtinimas, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos informuoja PEPP teikėją, kad jis gali pradėti teikti paslaugas toje priimančiojoje valstybėje narėje.

5.   Pasikeitus kuriai nors 1 dalyje nurodytai informacijai, PEPP teikėjas apie tą pasikeitimą praneša buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms likus bent vienam mėnesiui iki to pakeitimo įgyvendinimo dienos. Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos kuo greičiau ir ne vėliau kaip per mėnesį nuo pranešimo gavimo dienos informuoja priimančiosios valstybės narės kompetentingas institucijas apie pasikeitimą.

6.   Priimančiosios valstybės narės gali šios procedūros tikslu paskirti kitas kompetentingas institucijas, kurios nėra nurodytos 2 straipsnio 18 punkte, kad jos vykdytų priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms suteikiamus įgaliojimus. Jos informuoja Komisiją ir EIOPA apie bet kokį tų pareigų padalijimą.

16 straipsnis

Priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų įgaliojimai

1.   Kai priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos turi pagrindo manyti, kad PEPP yra platinamas priimančiosios valstybės narės teritorijoje arba tos valstybės narės subsąskaita atidaryta pažeidžiant kurias nors iš pareigų pagal 3 straipsnyje nurodytas taikytinas taisykles, jos pateikia savo išvadas PEPP teikėjo ar PEPP platintojo buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

2.   Įvertinusios pagal 1 dalį gautą informaciją, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, jei taikytina, nedelsdamos imasi tinkamų priemonių padėčiai taisyti. Apie visas tokias priemones jos informuoja priimančiosios valstybės narės kompetentingas institucijas.

3.   Kai priemonės, kurių ėmėsi buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, pasirodė esančios netinkamos ar jų trūko, o PEPP teikėjas ar PEPP platintojas toliau platina PEPP tokiu būdu, kuris aiškiai kenkia priimančiosios valstybės narės PEPP santaupų turėtojų interesams arba tvarkingam asmeninės pensijos produktų rinkos veikimui toje valstybėje narėje, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gali, informavusios buveinės valstybės narės kompetentingas institucijas, imtis tinkamų priemonių, kad užkirstų kelią tolesniems pažeidimams, be kita ko, jei tai tikrai būtina, gali neleisti PEPP teikėjui arba PEPP platintojui toliau platinti PEPP valstybių narių kompetentingų institucijų teritorijoje.

Be to, buveinės valstybės narės ar priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gali perduoti klausimą svarstyti EIOPA ir prašyti jos pagalbos pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 19 straipsnį.

4.   1–3 dalys neturi poveikio priimančiosios valstybės narės teisei tiek, kiek tikrai būtina, imtis tinkamų ir nediskriminacinių priemonių, kuriomis būtų užkirstas kelias pažeidimams jos teritorijoje arba būtų už juos baudžiama, tais atvejais, kai tikrai būtina nedelsiant imtis veiksmų, kad būtų apsaugotos vartotojų teisės priimančiojoje valstybėje narėje, ir kai lygiavertės buveinės valstybės narės priemonės yra nepakankamos arba jų trūksta, arba tais atvejais, kai darant tuos pažeidimus pažeidžiamos nacionalinės teisės nuostatos, kuriomis saugoma visuotinė gerovė. Tokiais atvejais priimančiosios valstybės narės gali neleisti PEPP teikėjui ar PEPP platintojui vykdyti naujos verslo veiklos jų teritorijoje.

5.   Apie bet kokią pagal šį straipsnį priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų priimtą priemonę pranešama PEPP teikėjui ar PEPP platintojui pateikiant gerai pagrįstą dokumentą ir nepagrįstai nedelsiant pranešama buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

II SKIRSNIS

Perkeliamumas

17 straipsnis

Perkeliamumo paslauga

1.   PEPP santaupų turėtojai turi teisę naudotis perkeliamumo paslauga, kuri suteikia jiems teisę ir toliau mokėti įmokas į jau turimą PEPP sąskaitą pakeitus gyvenamąją vietą persikeliant į kitą valstybę narę.

2.   Kai naudojamasi perkeliamumo paslauga, PEPP santaupų turėtojai turi teisę ir toliau naudotis visomis PEPP teikėjo suteiktomis lengvatomis ir paskatomis, susijusiomis su tolesnėmis investicijomis į savo PEPP.

18 straipsnis

Perkeliamumo paslaugos teikimas

1.   PEPP teikėjai teikia 17 straipsnyje nurodytą perkeliamumo paslaugą PEPP santaupų turėtojams, kurie turi tų teikėjų tvarkomą PEPP sąskaitą ir prašo šios paslaugos.

2.   PEPP teikėjas arba PEPP platintojas, siūlydamas PEPP, pateikia potencialiems PEPP santaupų turėtojams informaciją apie perkeliamumo paslaugą ir apie tai, kurias subsąskaitas galima naudoti iš karto.

3.   Per trejus metus po šio reglamento taikymo pradžios dienos kiekvienas PEPP teikėjas turi siūlyti bent dviejų valstybių narių nacionalinės subsąskaitas, kai PEPP teikėjui pateikiamas prašymas.

19 straipsnis

PEPP subsąskaitos

1.   Kai PEPP teikėjai teikia perkeliamumo paslaugą PEPP santaupų turėtojams pagal 17 straipsnį, PEPP teikėjai užtikrina, kad, PEPP sąskaitoje atidarius naują PEPP sąskaitos subsąskaitą, ji atitiktų teisės aktų reikalavimus ir sąlygas, kaip nurodyta 47 ir 57 straipsniuose, nustatytus nacionaliniu lygmeniu, kuriuos PEPP taiko nauja PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybė narė. Visi sandoriai PEPP sąskaitoje įrašomi į atitinkamą subsąskaitą. Įmokoms į subsąskaitą ir išmokoms iš jos gali būti taikomos atskiros sutarties sąlygos.

2.   Nedarant poveikio taikytinai sektorinei teisei, PEPP teikėjai taip pat gali užtikrinti atitiktį 1 dalyje nurodytiems reikalavimams sudarydami partnerystę su kitu registruotu PEPP teikėju (toliau – partneris).

Atsižvelgiant į funkcijų, kurias atliks partneris, apimtį, partneris turi turėti reikiamą kvalifikaciją ir būti pajėgus vykdyti deleguotas funkcijas. PEPP teikėjas sudaro rašytinį susitarimą su partneriu. Susitarimo vykdymas teisiškai užtikrinamas ir jame aiškiai apibrėžiamos PEPP teikėjo ir partnerio teisės ir pareigos. Susitarimas turi atitikti jiems taikomas, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje, atitinkamas Sąjungos teise arba pagal ją nustatytas delegavimo ir užsakomųjų paslaugų teikimo taisykles ir procedūras. Nepaisant to susitarimo, PEPP teikėjas yra vienintelis atsakingas už savo pareigų pagal šį reglamentą vykdymą.

20 straipsnis

Naujos subsąskaitos atidarymas

1.   Iš karto po to, kai yra informuojamas apie PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos pasikeitimą persikeliant į kitą valstybę narę, PEPP teikėjas praneša PEPP santaupų turėtojui apie galimybę atidaryti naują PEPP santaupų turėtojo PEPP sąskaitos subsąskaitą ir nurodo laikotarpį, per kurį tokią subsąskaitą galima atidaryti.

Tuo atveju PEPP teikėjas nemokamai pateikia PEPP santaupų turėtojui PEPP pagrindinės informacijos dokumentą, kuriame pateikiami 28 straipsnio 3 dalies g punkte nurodyti konkretūs subsąskaitos reikalavimai, atitinkantys naujosios PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybės narės reikalavimus.

Jei nėra galimybės atidaryti naujos subsąskaitos, PEPP teikėjas informuoja PEPP santaupų turėtoją apie teisę nedelsiant ir nemokamai pakeisti teikėją ir apie galimybę toliau taupyti naudojantis paskutine atidaryta subsąskaita.

2.   Jei PEPP santaupų turėtojas ketina pasinaudoti galimybe atidaryti subsąskaitą, PEPP santaupų turėtojas nurodo PEPP teikėjui šią informaciją:

| a) | naują PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybę narę; |
| --- | --- |

a)

naują PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybę narę;

| b) | datą, nuo kurios įmokos turi būti nukreipiamos į naują subsąskaitą; |
| --- | --- |

b)

datą, nuo kurios įmokos turi būti nukreipiamos į naują subsąskaitą;

| c) | visą svarbią informaciją apie kitas su PEPP susijusias sąlygas. |
| --- | --- |

c)

visą svarbią informaciją apie kitas su PEPP susijusias sąlygas.

3.   PEPP santaupų turėtojas gali toliau mokėti įmokas į paskutinę atidarytą subsąskaitą.

4.   PEPP teikėjas turi pasiūlyti PEPP santaupų turėtojui pateikti asmeniškai pritaikytą rekomendaciją, kurioje būtų paaiškinta, ar atidaryti naują PEPP santaupų turėtojo sąskaitos subsąskaitą ir mokėti įmokas į naują subsąskaitą būtų palankiau nei toliau mokėti įmokas į paskutinę atidarytą subsąskaitą.

5.   Kai PEPP teikėjas negali užtikrinti, kad būtų atidaryta nauja subsąskaita atitinkamai pagal PEPP santaupų turėtojo naują gyvenamosios vietos valstybę narę, PEPP santaupų turėtojas savo nuožiūra gali:

| a) | nedelsiant ir nemokamai pakeisti PEPP teikėją, nepaisant 52 straipsnio 3 dalies reikalavimų dėl teikėjo keitimo dažnumo, arba |
| --- | --- |

a)

nedelsiant ir nemokamai pakeisti PEPP teikėją, nepaisant 52 straipsnio 3 dalies reikalavimų dėl teikėjo keitimo dažnumo, arba

| b) | toliau mokėti įmokas į paskutinę atidarytą subsąskaitą. |
| --- | --- |

b)

toliau mokėti įmokas į paskutinę atidarytą subsąskaitą.

6.   Nauja subsąskaita atidaroma PEPP santaupų turėtojui ir PEPP teikėjui iš dalies pakeičiant esamą PEPP sutartį, laikantis taikomos sutarčių teisės. Atidarymo data nustatoma sutartyje.

21 straipsnis

Informacijos apie perkeliamumą teikimas kompetentingoms institucijoms

1.   PEPP teikėjas, norintis pirmą kartą atidaryti naują priimančiosios valstybės narės subsąskaitą, apie tai praneša buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

2.   PEPP teikėjas į pranešimą įtraukia šią informaciją ir dokumentus:

| a) | standartines PEPP sutarties sąlygas, kaip nurodyta 4 straipsnyje, įskaitant priedą dėl naujos subsąskaitos; |
| --- | --- |

a)

standartines PEPP sutarties sąlygas, kaip nurodyta 4 straipsnyje, įskaitant priedą dėl naujos subsąskaitos;

| b) | PEPP pagrindinės informacijos dokumentą, kuriame pateikiami 28 straipsnio 3 dalies g punkte nurodyti konkretūs naujos subsąskaitos reikalavimai; |
| --- | --- |

b)

PEPP pagrindinės informacijos dokumentą, kuriame pateikiami 28 straipsnio 3 dalies g punkte nurodyti konkretūs naujos subsąskaitos reikalavimai;

| c) | 36 straipsnyje nurodytą PEPP išmokų ataskaitą; |
| --- | --- |

c)

36 straipsnyje nurodytą PEPP išmokų ataskaitą;

| d) | informaciją apie su sutartimi susijusią tvarką, nurodytą 19 straipsnio 2 dalyje, jei taikytina. |
| --- | --- |

d)

informaciją apie su sutartimi susijusią tvarką, nurodytą 19 straipsnio 2 dalyje, jei taikytina.

3.   Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos patikrina, ar pateikti dokumentai yra išsamūs, ir per 10 darbo dienų nuo išsamių dokumentų gavimo perduoda juos priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

4.   Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos patvirtina, kad gavo 2 dalyje nurodytą informaciją ir dokumentus.

5.   Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos tada informuoja PEPP teikėją, kad priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gavo informaciją ir kad PEPP teikėjas gali atidaryti tos valstybės narės subsąskaitą.

Jei 4 dalyje nurodytas gavimo patvirtinimas negaunamas per 10 darbo dienų nuo 3 dalyje nurodytų dokumentų perdavimo dienos, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos praneša PEPP teikėjui, kad galima atidaryti tos valstybės narės subsąskaitą.

6.   Pasikeitus kokiai nors informacijai ar dokumentams, nurodytiems 2 dalyje, PEPP teikėjas praneša apie tą pasikeitimą buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki pakeitimo įgyvendinimo dienos. Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos kuo greičiau ir ne vėliau kaip per mėnesį nuo to pranešimo gavimo praneša apie pasikeitimą priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

IV SKYRIUS

PLATINIMO IR INFORMACIJOS TEIKIMO REIKALAVIMAI

I SKIRSNIS

Bendrosios nuostatos

22 straipsnis

Bendrasis principas

Vykdydami PEPP platinimo veiklą, PEPP teikėjai ir PEPP platintojai visada veikia sąžiningai, teisingai ir profesionaliai, kuo labiau atsižvelgdami į savo PEPP klientų interesus.

23 straipsnis

Įvairių tipų PEPP teikėjams ir PEPP platintojams taikoma platinimo tvarka

1.   Vykdydami PEPP platinimo veiklą, įvairių tipų PEPP teikėjai ir PEPP platintojai laikosi šių taisyklių:

| a) | šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos draudimo įmonės ir šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nurodyti draudimo tarpininkai laikosi taikomos nacionalinės teisės, kuria įgyvendinamos Direktyvos (ES) 2016/97 V ir VI skyriuose nustatytos taisyklės dėl draudimo principu pagrįstų investicinių produktų platinimo, išskyrus tos direktyvos 20, 23, 25 straipsnius ir 30 straipsnio 3 dalį, bet kokios pagal tas taisykles priimtos tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės dėl tokių produktų platinimo ir šio reglamento, išskyrus 34 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

a)

šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos draudimo įmonės ir šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nurodyti draudimo tarpininkai laikosi taikomos nacionalinės teisės, kuria įgyvendinamos Direktyvos (ES) 2016/97 V ir VI skyriuose nustatytos taisyklės dėl draudimo principu pagrįstų investicinių produktų platinimo, išskyrus tos direktyvos 20, 23, 25 straipsnius ir 30 straipsnio 3 dalį, bet kokios pagal tas taisykles priimtos tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės dėl tokių produktų platinimo ir šio reglamento, išskyrus 34 straipsnio 4 dalį;

| b) | šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nurodytos investicinės įmonės laikosi taikytinos nacionalinės teisės, kuria įgyvendinamos Direktyvos 2014/65/ES 16 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje ir 23, 24 bei 25 straipsniuose, išskyrus tos direktyvos 24 straipsnio 2 dalį ir 25 straipsnio 3 ir 4 dalis, nustatytos finansinių priemonių prekybos ir platinimo taisyklės, bet kokios pagal tas nuostatas priimtos tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės ir šio reglamento, išskyrus 34 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

b)

šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nurodytos investicinės įmonės laikosi taikytinos nacionalinės teisės, kuria įgyvendinamos Direktyvos 2014/65/ES 16 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje ir 23, 24 bei 25 straipsniuose, išskyrus tos direktyvos 24 straipsnio 2 dalį ir 25 straipsnio 3 ir 4 dalis, nustatytos finansinių priemonių prekybos ir platinimo taisyklės, bet kokios pagal tas nuostatas priimtos tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės ir šio reglamento, išskyrus 34 straipsnio 4 dalį;

| c) | visi kiti PEPP teikėjai ir PEPP platintojai laikosi taikytinos nacionalinės teisės, kuria įgyvendinamos Direktyvos 2014/65/ES 16 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje ir 23, 24 bei 25 straipsniuose, išskyrus tos direktyvos 24 straipsnio 2 dalį ir 25 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, nustatytos finansinių priemonių prekybos ir platinimo taisyklės, ir bet kokios pagal tas nuostatas ir šį reglamentą priimtos tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės. |
| --- | --- |

c)

visi kiti PEPP teikėjai ir PEPP platintojai laikosi taikytinos nacionalinės teisės, kuria įgyvendinamos Direktyvos 2014/65/ES 16 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje ir 23, 24 bei 25 straipsniuose, išskyrus tos direktyvos 24 straipsnio 2 dalį ir 25 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, nustatytos finansinių priemonių prekybos ir platinimo taisyklės, ir bet kokios pagal tas nuostatas ir šį reglamentą priimtos tiesiogiai taikomos Sąjungos teisės.

2.   1 dalies a punkte nustatytos taisyklės taikomos tik tuomet, kai taikytinoje nacionalinėje teisėje nėra griežtesnių nuostatų, kuriomis įgyvendinamos Direktyvos (ES) 2016/97 V ir VI skyriuose nustatytos taisyklės.

24 straipsnis

Elektroninis platinimas ir kitos patvariosios laikmenos

PEPP teikėjai ir PEPP platintojai nemokamai teikia visus šiame skyriuje nurodytus dokumentus ir informaciją PEPP klientams elektroniniu būdu su sąlyga, kad PEPP klientui sudarytos sąlygos saugoti tokią informaciją taip, kad ji būtų vėliau prieinama tos informacijos paskirtį atitinkantį laikotarpį ir kad priemone saugomą informaciją būtų galima atgaminti nepakitusią.

Gavę prašymą, PEPP teikėjai ir PEPP platintojai tuos dokumentus ir informaciją taip pat nemokamai pateikia kitoje patvariojoje laikmenoje, be kita ko, popierine forma. PEPP teikėjas ir PEPP platintojai informuoja PEPP klientus apie jų teisę paprašius nemokamai gauti tų dokumentų kopijas kitoje patvariojoje laikmenoje, be kita ko, popierine forma.

25 straipsnis

Produktų priežiūros ir valdymo reikalavimai

1.   PEPP teikėjai nuolat taiko, vykdo ir peržiūri kiekvieno PEPP arba svarbių esamo PEPP pakeitimų patvirtinimo prieš jį platinant PEPP klientams procesą.

Produkto patvirtinimo procesas turi būti proporcingas ir tinkamas PEPP pobūdžiui.

Produkto patvirtinimo proceso metu apibūdinama nustatyta kiekvieno PEPP tikslinė rinka, užtikrinama, kad būtų atliktas visos tokiai numatytai tikslinei rinkai būdingos rizikos vertinimas, ir parengta platinimo strategija tiktų numatytai tikslinei rinkai, ir imamasi pagrįstų veiksmų siekiant užtikrinti, kad PEPP būtų platinamas nustatytoje tikslinėje rinkoje.

PEPP teikėjas išmano PEPP, kuriuos teikia, ir reguliariai juos peržiūri, atsižvelgdamas į bet kokį įvykį, kuris galėtų daryti esminį poveikį galimai rizikai, kuri gali kilti nustatytai tikslinei rinkai, siekdamas įvertinti bent tai, ar PEPP vis dar atitinka nustatytos tikslinės rinkos poreikius ir ar parengta platinimo strategija vis dar yra tinkama.

PEPP teikėjai PEPP platintojams pateikia visą atitinkamą informaciją apie PEPP ir produkto patvirtinimo procesą, taip pat nurodo nustatytą PEPP tikslinę rinką.

PEPP platintojai taiko atitinkamą tvarką, kad gautų penktoje pastraipoje nurodytą informaciją ir išmanytų kiekvieno PEPP ypatybes ir nustatytą tikslinę rinką.

2.   Šiame straipsnyje nurodyta politika, procesais ir tvarka nedaromas poveikis jokiems kitiems reikalavimams pagal šį reglamentą arba reikalavimams, taikomiems pagal šį reglamentą, įskaitant reikalavimus, susijusius su informacijos atskleidimu, tinkamumu ar priimtinumu, interesų konfliktų nustatymu ir valdymu, paskatomis ir ASV veiksniais.

II SKIRSNIS

Ikisutartinė informacija

26 straipsnis

PEPP pagrindinės informacijos dokumentas

1.   Prieš PEPP santaupų turėtojams siūlydamas PEPP, PEPP teikėjas parengia tam PEPP produktui skirtą PEPP pagrindinės informacijos dokumentą, laikydamasis šio skirsnio reikalavimų, ir paskelbia PEPP pagrindinės informacijos dokumentą savo interneto svetainėje.

2.   PEPP pagrindinės informacijos dokumente pateikta informacija yra ikisutartinė informacija. Ji turi būti tiksli, teisinga, aiški ir neklaidinanti. Dokumente turi būti pateikiama pagrindinė informacija ir jis turi atitikti visus privalomus sutartinius dokumentus, atitinkamose pasiūlymo dokumentų dalyse pateiktą informaciją ir PEPP nuostatas bei sąlygas.

3.   PEPP pagrindinės informacijos dokumentas yra savarankiškas dokumentas, aiškiai atskirtas nuo reklaminės medžiagos. Jame turi nebūti kryžminių nuorodų į reklaminę medžiagą. Jame gali būti kryžminių nuorodų į kitus dokumentus, įskaitant, kai taikytina, prospektą, tačiau tik tais atvejais, kai tokia kryžminė nuoroda yra susijusi su informacija, kurią pagal šį reglamentą reikalaujama įtraukti į PEPP pagrindinės informacijos dokumentą.

Pagrindinio PEPP atveju rengiamas atskiras PEPP pagrindinės informacijos dokumentas.

4.   Jei PEPP teikėjas siūlo PEPP santaupų turėtojui įvairių alternatyvių investavimo galimybių ir negalima viename glaustame savarankiškame PEPP pagrindinės informacijos dokumente pateikti visos pagal 28 straipsnio 3 dalį reikalaujamos informacijos apie tas pagrindines investavimo galimybes, PEPP teikėjai parengia:

| a) | savarankišką PEPP pagrindinės informacijos dokumentą apie kiekvieną alternatyvią investavimo galimybę arba |
| --- | --- |

a)

savarankišką PEPP pagrindinės informacijos dokumentą apie kiekvieną alternatyvią investavimo galimybę arba

| b) | bendro pobūdžio PEPP pagrindinės informacijos dokumentą, kuriame pateikiamas bent bendro pobūdžio alternatyvių investavimo galimybių aprašymas ir nurodoma, kaip ir kur galima rasti išsamesnės ikisutartinės informacijos apie investicijas, susijusias su tomis investavimo galimybėmis. |
| --- | --- |

b)

bendro pobūdžio PEPP pagrindinės informacijos dokumentą, kuriame pateikiamas bent bendro pobūdžio alternatyvių investavimo galimybių aprašymas ir nurodoma, kaip ir kur galima rasti išsamesnės ikisutartinės informacijos apie investicijas, susijusias su tomis investavimo galimybėmis.

5.   Pagal 24 straipsnį PEPP pagrindinės informacijos dokumentas parengiamas kaip trumpas ir glaustai parašytas dokumentas. Jis:

| a) | pateikiamas ir išdėstomas taip, kad būtų lengva skaityti; naudojami rašmenys turi būti įskaitomo dydžio; |
| --- | --- |

a)

pateikiamas ir išdėstomas taip, kad būtų lengva skaityti; naudojami rašmenys turi būti įskaitomo dydžio;

| b) | daugiausia pateikia PEPP santaupų turėtojams reikalingą pagrindinę informaciją; |
| --- | --- |

b)

daugiausia pateikia PEPP santaupų turėtojams reikalingą pagrindinę informaciją;

| c) | turi būti aiškiai suformuluotas ir parašytas tokia kalba ir stiliumi, kurie sudarytų palankesnes sąlygas suprasti informaciją; visų pirma turi būti rašoma aiškiai, glaustai ir suprantamai. |
| --- | --- |

c)

turi būti aiškiai suformuluotas ir parašytas tokia kalba ir stiliumi, kurie sudarytų palankesnes sąlygas suprasti informaciją; visų pirma turi būti rašoma aiškiai, glaustai ir suprantamai.

6.   Kai PEPP pagrindinės informacijos dokumente naudojamos spalvos, dėl to negali sumažėti informacijos suprantamumas, jei būtų spausdinama ar daroma nespalvota pagrindinės informacijos dokumento kopija.

7.   Jei PEPP pagrindinės informacijos dokumente naudojamas PEPP teikėjo ar grupės, kuriai jis priklauso, įmonės prekės ženklas ar logotipas, jis turi neatitraukti dėmesio nuo dokumente pateikiamos informacijos ir nepaslėpti teksto.

8.   Neskaitant PEPP pagrindinės informacijos dokumento, PEPP teikėjai ir PEPP platintojai pateikia potencialiems PEPP santaupų turėtojams nuorodas į viešai prieinamas PEPP teikėjo finansinės padėties ataskaitas, įskaitant jo mokumą, kad potencialūs PEPP santaupų turėtojai galėtų lengvai gauti šią informaciją.

9.   Potencialiems PEPP santaupų turėtojams taip pat pateikiama informacija apie ankstesnius PEPP santaupų turėtojo pasirinktos investavimo galimybės rezultatus, apimančius ne mažiau kaip 10 metų laikotarpį arba, jei PEPP teikiamas mažiau kaip 10 metų, apimančius visus metus, kuriuos buvo teikiamas PEPP. Prie informacijos apie ankstesnius rezultatus pridedamas įspėjimas „Ankstesni rezultatai nerodo būsimų rezultatų“.

27 straipsnis

PEPP pagrindinės informacijos dokumento kalba

1.   PEPP pagrindinės informacijos dokumentas rašomas valstybės narės dalyje, kurioje platinamas PEPP, vartojamomis oficialiosiomis kalbomis arba bent viena iš jų arba kita tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms priimtina kalba, o jeigu jis parašytas dar kita kalba, jis išverčiamas į vieną iš tų kalbų.

Vertime sąžiningai ir tiksliai perteikiamas PEPP pagrindinės informacijos dokumento originalo turinys.

2.   Jei PEPP prekyba valstybėje narėje vykdoma naudojantis reklamine medžiaga viena ar daugiau tos valstybės narės oficialiųjų kalbų, PEPP pagrindinės informacijos dokumentas turi būti surašytas bent jau tomis pačiomis oficialiosiomis kalbomis.

3.   PEPP pagrindinės informacijos dokumentas paprašius pateikiamas formatu, tinkamu PEPP santaupų turėtojams, turintiems regėjimo sutrikimų.

28 straipsnis

PEPP pagrindinės informacijos dokumento turinys

1.   PEPP pagrindinės informacijos dokumento pirmo puslapio viršuje aiškiai nurodomas pavadinimas „PEPP pagrindinės informacijos dokumentas“.

Informacija PEPP pagrindinės informacijos dokumente išdėstoma 2 ir 3 dalyse nustatyta eilės tvarka.

2.   Iš karto po pavadinimu pateikiama aiškinamoji dalis. Ji išdėstoma taip:

„Šiame dokumente pateikiama pagrindinė informacija apie šį visos Europos asmeninės pensijos produktą (PEPP). Tai nėra reklaminė medžiaga. Pagal teisės aktus reikalaujama pateikti šią informaciją, kad būtų lengviau suprasti, koks yra šis produktas, kokia jo rizika, kokios jo išlaidos, galimas pelnas ir nuostoliai, ir kad būtų lengviau jį palyginti su kitais PEPP.“

3.   PEPP pagrindinės informacijos dokumente pateikiama ši informacija:

| a) | dokumento pradžioje – PEPP pavadinimas, informacija, ar tai yra pagrindinis PEPP ar ne, PEPP teikėjo tapatybė ir kontaktiniai duomenys, informacija apie PEPP teikėjo kompetentingas institucijas, PEPP registracijos viešajame centriniame registre numeris ir dokumento data; |
| --- | --- |

a)

dokumento pradžioje – PEPP pavadinimas, informacija, ar tai yra pagrindinis PEPP ar ne, PEPP teikėjo tapatybė ir kontaktiniai duomenys, informacija apie PEPP teikėjo kompetentingas institucijas, PEPP registracijos viešajame centriniame registre numeris ir dokumento data;

| b) | teiginys – „Šiame dokumente aprašytas pensijos produktas yra ilgalaikio investavimo produktas, kurio išmokėjimas yra ribotas ir kurio negalima atsisakyti bet kuriuo metu.“; |
| --- | --- |

b)

teiginys – „Šiame dokumente aprašytas pensijos produktas yra ilgalaikio investavimo produktas, kurio išmokėjimas yra ribotas ir kurio negalima atsisakyti bet kuriuo metu.“;

| c) | skirsnyje „Koks yra šis produktas?“ – PEPP pobūdis ir pagrindinės savybės, be kita ko:






  i) | produkto ilgalaikiai tikslai ir būdai jiems pasiekti, visų pirma, tai, ar tikslų siekiama naudojantis tiesiogine ar netiesiogine pozicija pagrindinio investicinio turto atžvilgiu, įskaitant pagrindinių priemonių aprašymą ar referencines vertes, be kita ko, nurodomos rinkos, kuriose investuoja PEPP teikėjas, ir paaiškinama, kaip nustatoma investicijų grąža; |
| --- | --- | --- |

c)

skirsnyje „Koks yra šis produktas?“ – PEPP pobūdis ir pagrindinės savybės, be kita ko:

i)

produkto ilgalaikiai tikslai ir būdai jiems pasiekti, visų pirma, tai, ar tikslų siekiama naudojantis tiesiogine ar netiesiogine pozicija pagrindinio investicinio turto atžvilgiu, įskaitant pagrindinių priemonių aprašymą ar referencines vertes, be kita ko, nurodomos rinkos, kuriose investuoja PEPP teikėjas, ir paaiškinama, kaip nustatoma investicijų grąža;

| ii) | PEPP santaupų turėtojo, kuriam ketinama parduoti PEPP, tipo aprašymas, visų pirma nurodant, koks turi būti PEPP santaupų turėtojo pajėgumas padengti investicijų nuostolius ir investuoti atitinkamą investavimo laikotarpį; |
| --- | --- |

ii)

PEPP santaupų turėtojo, kuriam ketinama parduoti PEPP, tipo aprašymas, visų pirma nurodant, koks turi būti PEPP santaupų turėtojo pajėgumas padengti investicijų nuostolius ir investuoti atitinkamą investavimo laikotarpį;

| iii) | teiginys apie tai,






  — | ar pagrindinis PEPP suteikia kapitalo garantiją, ar jis yra rizikos mažinimo metodo formos, atitinkančios tikslą suteikti PEPP santaupų turėtojui galimybę atgauti investuotą kapitalą, arba |
| --- | --- | --- |

iii)

teiginys apie tai,

—

ar pagrindinis PEPP suteikia kapitalo garantiją, ar jis yra rizikos mažinimo metodo formos, atitinkančios tikslą suteikti PEPP santaupų turėtojui galimybę atgauti investuotą kapitalą, arba

| — | ar ir kokia apimtimi alternatyvi investavimo galimybė, jei taikytina, suteikia garantiją ar apima rizikos mažinimo metodą; |
| --- | --- |

—

ar ir kokia apimtimi alternatyvi investavimo galimybė, jei taikytina, suteikia garantiją ar apima rizikos mažinimo metodą;

| iv) | PEPP pensijos išmokų aprašymas, visų pirma, informacija apie tai, kokios galimos išmokų mokėjimo formos, ir apie teisę keisti išmokų mokėjimo formą, kaip nurodyta 59 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

iv)

PEPP pensijos išmokų aprašymas, visų pirma, informacija apie tai, kokios galimos išmokų mokėjimo formos, ir apie teisę keisti išmokų mokėjimo formą, kaip nurodyta 59 straipsnio 1 dalyje;

| v) | jei PEPP draudžia biometrinę riziką: informacija apie draudžiamą riziką ir draudimo išmokas, įskaitant aplinkybes, kada galima pareikalauti tų išmokų; |
| --- | --- |

v)

jei PEPP draudžia biometrinę riziką: informacija apie draudžiamą riziką ir draudimo išmokas, įskaitant aplinkybes, kada galima pareikalauti tų išmokų;

| vi) | informacija apie perkeliamumo paslaugą, be kita ko, nuoroda į 13 straipsnyje nurodytą viešąjį centrinį registrą, kuriame saugoma informacija apie taikomas su kaupiamuoju etapu ir išmokėjimo etapu susijusias sąlygas, kurias yra nustačiusi valstybė narė pagal 47 ir 57 straipsnius; |
| --- | --- |

vi)

informacija apie perkeliamumo paslaugą, be kita ko, nuoroda į 13 straipsnyje nurodytą viešąjį centrinį registrą, kuriame saugoma informacija apie taikomas su kaupiamuoju etapu ir išmokėjimo etapu susijusias sąlygas, kurias yra nustačiusi valstybė narė pagal 47 ir 57 straipsnius;

| vii) | teiginys apie pasekmes, kurias patirs PEPP santaupų turėtojas, atsisakęs PEPP nesuėjus terminui, įskaitant visus taikytinus mokesčius, baudas ir galimą kapitalo apsaugos bei visų kitų galimų lengvatų ir paskatų praradimą; |
| --- | --- |

vii)

teiginys apie pasekmes, kurias patirs PEPP santaupų turėtojas, atsisakęs PEPP nesuėjus terminui, įskaitant visus taikytinus mokesčius, baudas ir galimą kapitalo apsaugos bei visų kitų galimų lengvatų ir paskatų praradimą;

| viii) | teiginys apie pasekmes, kurias patirs PEPP santaupų turėtojas, jei jis nustos mokėti PEPP įmokas; |
| --- | --- |

viii)

teiginys apie pasekmes, kurias patirs PEPP santaupų turėtojas, jei jis nustos mokėti PEPP įmokas;

| ix) | informacija apie galimas subsąskaitas ir apie PEPP santaupų turėtojo teises, nurodytas 20 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

ix)

informacija apie galimas subsąskaitas ir apie PEPP santaupų turėtojo teises, nurodytas 20 straipsnio 5 dalyje;

| x) | informacija apie PEPP santaupų turėtojo teisę pakeisti teikėją ir teisę gauti informaciją apie keitimo paslaugą, kaip nurodyta 56 straipsnyje; |
| --- | --- |

x)

informacija apie PEPP santaupų turėtojo teisę pakeisti teikėją ir teisę gauti informaciją apie keitimo paslaugą, kaip nurodyta 56 straipsnyje;

| xi) | 44 straipsnyje nurodytos pasirinktos investavimo galimybės keitimo sąlygos; |
| --- | --- |

xi)

44 straipsnyje nurodytos pasirinktos investavimo galimybės keitimo sąlygos;

| xii) | informacija, kai turima, apie PEPP teikėjo investavimo rezultatus, susijusius su ASV veiksniais; |
| --- | --- |

xii)

informacija, kai turima, apie PEPP teikėjo investavimo rezultatus, susijusius su ASV veiksniais;

| xiii) | PEPP sutarčiai taikoma teisė, jei šalys negali laisvai pasirinkti teisės, arba, jei šalys gali laisvai pasirinkti taikomą teisę, teisė, kurią siūlo pasirinkti PEPP teikėjas; |
| --- | --- |

xiii)

PEPP sutarčiai taikoma teisė, jei šalys negali laisvai pasirinkti teisės, arba, jei šalys gali laisvai pasirinkti taikomą teisę, teisė, kurią siūlo pasirinkti PEPP teikėjas;

| xiv) | jei taikytina, informacija apie tai, ar tam PEPP santaupų turėtojui taikomas atsisakymo laikotarpis arba sutarties nutraukimo laikotarpis; |
| --- | --- |

xiv)

jei taikytina, informacija apie tai, ar tam PEPP santaupų turėtojui taikomas atsisakymo laikotarpis arba sutarties nutraukimo laikotarpis;

| d) | skirsnyje „Kokia yra rizika ir kokią investicijų grąžą galėčiau gauti?“ – trumpas rizikos ir investicijų grąžos aprašymas, kurį sudaro šie elementai:






  i) | suminis rizikos rodiklis ir papildomas to rodiklio paaiškinimas, nurodant pagrindinius jo apribojimus, aprašant ir paaiškinant, kokia yra su PEPP iš esmės susijusi rizika ir kokios rizikos suminis rizikos rodiklis tinkamai neatspindi; |
| --- | --- | --- |

d)

skirsnyje „Kokia yra rizika ir kokią investicijų grąžą galėčiau gauti?“ – trumpas rizikos ir investicijų grąžos aprašymas, kurį sudaro šie elementai:

i)

suminis rizikos rodiklis ir papildomas to rodiklio paaiškinimas, nurodant pagrindinius jo apribojimus, aprašant ir paaiškinant, kokia yra su PEPP iš esmės susijusi rizika ir kokios rizikos suminis rizikos rodiklis tinkamai neatspindi;

| ii) | galimi didžiausi investuoto kapitalo nuostoliai, įskaitant informaciją apie:






  — | tai, ar PEPP santaupų turėtojas gali prarasti visą investuotą kapitalą, arba |
| --- | --- | --- |

ii)

galimi didžiausi investuoto kapitalo nuostoliai, įskaitant informaciją apie:

—

tai, ar PEPP santaupų turėtojas gali prarasti visą investuotą kapitalą, arba

| — | tai, ar PEPP santaupų turėtojui tenka papildomų finansinių įsipareigojimų ar pareigų rizika; |
| --- | --- |

—

tai, ar PEPP santaupų turėtojui tenka papildomų finansinių įsipareigojimų ar pareigų rizika;

| iii) | atitinkami rezultatų scenarijai ir prielaidos, kuriomis jie grindžiami; |
| --- | --- |

iii)

atitinkami rezultatų scenarijai ir prielaidos, kuriomis jie grindžiami;

| iv) | kai taikytina, investicijų grąžos PEPP santaupų turėtojams sąlygos arba nustatytos rezultatų viršutinės ribos; |
| --- | --- |

iv)

kai taikytina, investicijų grąžos PEPP santaupų turėtojams sąlygos arba nustatytos rezultatų viršutinės ribos;

| v) | teiginys, kad PEPP santaupų turėtojo buveinės valstybės narės mokesčių teisė gali turėti poveikio faktinei išmokai; |
| --- | --- |

v)

teiginys, kad PEPP santaupų turėtojo buveinės valstybės narės mokesčių teisė gali turėti poveikio faktinei išmokai;

| e) | skirsnyje „Kas atsitinka, jei [PEPP teikėjo pavadinimas] negali išmokėti išmokų?“ trumpai aprašoma, ar atitinkami nuostoliai padengiami pagal investuotojo kompensavimo arba garantijų sistemą ir, jei taip, nurodoma, kokia tai yra sistema, garanto pavadinimas ir kokią riziką sistema apima, o kokios neapima; |
| --- | --- |

e)

skirsnyje „Kas atsitinka, jei [PEPP teikėjo pavadinimas] negali išmokėti išmokų?“ trumpai aprašoma, ar atitinkami nuostoliai padengiami pagal investuotojo kompensavimo arba garantijų sistemą ir, jei taip, nurodoma, kokia tai yra sistema, garanto pavadinimas ir kokią riziką sistema apima, o kokios neapima;

| f) | skirsnyje „Kokios yra išlaidos?“ nurodomos išlaidos, susijusios su investicijomis į PEPP, kurios apima ir tiesiogines, ir netiesiogines išlaidas, kurias turi padengti PEPP santaupų turėtojas, įskaitant vienkartines ir pasikartojančias išlaidas, pateiktas kaip suminiai tų išlaidų rodikliai, ir, siekiant užtikrinti palyginamumą, visas apibendrintas išlaidas, išreikštas pinigais ir procentais, kad būtų parodytas visų išlaidų sudėtinis poveikis investicijoms.
  PEPP pagrindinės informacijos dokumente aiškiai nurodoma, kad PEPP teikėjai ar PEPP platintojai pateiks informaciją, kurioje nurodomos visos platinimo išlaidos, kurios dar neįtrauktos į pirmiau nurodytas išlaidas, kad PEPP santaupų turėtojas galėtų suprasti, kokį sudėtinį poveikį investicijų grąžai turės tos apibendrintos išlaidos; |
| --- | --- |

f)

skirsnyje „Kokios yra išlaidos?“ nurodomos išlaidos, susijusios su investicijomis į PEPP, kurios apima ir tiesiogines, ir netiesiogines išlaidas, kurias turi padengti PEPP santaupų turėtojas, įskaitant vienkartines ir pasikartojančias išlaidas, pateiktas kaip suminiai tų išlaidų rodikliai, ir, siekiant užtikrinti palyginamumą, visas apibendrintas išlaidas, išreikštas pinigais ir procentais, kad būtų parodytas visų išlaidų sudėtinis poveikis investicijoms.

PEPP pagrindinės informacijos dokumente aiškiai nurodoma, kad PEPP teikėjai ar PEPP platintojai pateiks informaciją, kurioje nurodomos visos platinimo išlaidos, kurios dar neįtrauktos į pirmiau nurodytas išlaidas, kad PEPP santaupų turėtojas galėtų suprasti, kokį sudėtinį poveikį investicijų grąžai turės tos apibendrintos išlaidos;

| g) | skirsnyje „Kokie yra konkretūs reikalavimai, susiję su [valstybės narės, kurioje yra mano gyvenamoji vieta] subsąskaita?“ –






  i) | poskirsnyje „Reikalavimai, susiję su kaupiamuoju etapu“ –
  su kaupiamuoju etapu susijusių sąlygų, kurias yra nustačiusi PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybė narė pagal 47 straipsnį, aprašymas; |
| --- | --- | --- |

g)

skirsnyje „Kokie yra konkretūs reikalavimai, susiję su [valstybės narės, kurioje yra mano gyvenamoji vieta] subsąskaita?“ –

i)

poskirsnyje „Reikalavimai, susiję su kaupiamuoju etapu“ –

su kaupiamuoju etapu susijusių sąlygų, kurias yra nustačiusi PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybė narė pagal 47 straipsnį, aprašymas;

| ii) | poskirsnyje „Reikalavimai, susiję su išmokėjimo etapu“ –
  su išmokėjimo etapu susijusių sąlygų, kurias yra nustačiusi PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybė narė pagal 57 straipsnį, aprašymas; |
| --- | --- |

ii)

poskirsnyje „Reikalavimai, susiję su išmokėjimo etapu“ –

su išmokėjimo etapu susijusių sąlygų, kurias yra nustačiusi PEPP santaupų turėtojo gyvenamosios vietos valstybė narė pagal 57 straipsnį, aprašymas;

| h) | skirsnyje „Kaip pateikti skundą?“ – informacija apie tai, kaip ir kam PEPP santaupų turėtojas gali pateikti skundą dėl PEPP arba dėl PEPP teikėjo ar PEPP platintojo elgesio. |
| --- | --- |

h)

skirsnyje „Kaip pateikti skundą?“ – informacija apie tai, kaip ir kam PEPP santaupų turėtojas gali pateikti skundą dėl PEPP arba dėl PEPP teikėjo ar PEPP platintojo elgesio.

4.   Jei PEPP pagrindinės informacijos dokumentas pateikiamas elektronine forma, leidžiama 3 dalyje nurodytą informaciją pateikti keliuose lygmenyse – išsamią informaciją pateikti iškylančiuosiuose languose arba pateikti nuorodas į pridėtus lygmenis. Tokiu atveju turi būti galimybė atsispausdinti PEPP pagrindinės informacijos dokumentą kaip vieną dokumentą.

5.   Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis EPI ir atlikusi vartotojų tyrimus ir sektoriaus tyrimus, parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatoma:

| a) | išsami informacija, kaip turėtų būti pateikiama, įskaitant dokumento formą ir ilgį, taip pat kiekvieno 3 dalyje nurodyto informacijos elemento turinį; |
| --- | --- |

a)

išsami informacija, kaip turėtų būti pateikiama, įskaitant dokumento formą ir ilgį, taip pat kiekvieno 3 dalyje nurodyto informacijos elemento turinį;

| b) | metodika, kuria grindžiamas rizikos ir investicijų grąžos pateikimas, kaip nurodyta 3 dalies d punkto i ir iii papunkčiuose; |
| --- | --- |

b)

metodika, kuria grindžiamas rizikos ir investicijų grąžos pateikimas, kaip nurodyta 3 dalies d punkto i ir iii papunkčiuose;

| c) | išlaidų apskaičiavimo metodika, įskaitant 3 dalies f punkte nurodytų suminių rodiklių specifikaciją; |
| --- | --- |

c)

išlaidų apskaičiavimo metodika, įskaitant 3 dalies f punkte nurodytų suminių rodiklių specifikaciją;

| d) | tai, kuri informacija pateikiama pirmame lygmenyje, o kurią informaciją galima pateikti papildomuose išsamesnei informacijai skirtuose lygmenyse, jei informacija pateikiama elektronine forma, suskirstant ją į lygmenis. |
| --- | --- |

d)

tai, kuri informacija pateikiama pirmame lygmenyje, o kurią informaciją galima pateikti papildomuose išsamesnei informacijai skirtuose lygmenyse, jei informacija pateikiama elektronine forma, suskirstant ją į lygmenis.

Rengdama techninių reguliavimo standartų projektus, EIOPA atsižvelgia į įvairius galimus PEPP tipus, ilgalaikį PEPP pobūdį, PEPP santaupų turėtojų pajėgumus ir PEPP savybes, kad PEPP santaupų turėtojui būtų sudarytos sąlygos pasirinkti iš skirtingų pagrindinių investicijų arba kitų produkto teikiamų galimybių, įskaitant atvejus, kai tas pasirinkimas gali vykti skirtingu laiku arba keistis ateityje.

EIOPA tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.

29 straipsnis

Reklaminė medžiaga

Reklaminėje medžiagoje, kurioje pateikiama su PEPP susijusi konkreti informacija, nepateikiama teiginių, prieštaraujančių PEPP pagrindinės informacijos dokumente pateiktai informacijai arba menkinančių PEPP pagrindinės informacijos dokumento svarbą. Reklaminėje medžiagoje nurodoma, kad galima gauti PEPP pagrindinės informacijos dokumentą, ir pateikiama informacija, kaip ir kur jį gauti, įskaitant nuorodą į PEPP teikėjo interneto svetainę.

30 straipsnis

PEPP pagrindinės informacijos dokumento peržiūra

1.   PEPP teikėjas bent kartą per metus peržiūri PEPP pagrindinės informacijos dokumente pateiktą informaciją ir nedelsdamas patikslina dokumentą, kai atlikus peržiūrą matyti, kad reikia pakeitimų. Peržiūrėta versija turi būti prieinama nedelsiant.

2.   Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis EPI ir atlikusi vartotojų tyrimus ir sektoriaus tyrimus, parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodomos sąlygos, kurioms esant PEPP pagrindinės informacijos dokumentas turi būti peržiūrėtas ir patikslintas.

EOIPA tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.

31 straipsnis

Civilinė atsakomybė

1.   PEPP teikėjui netaikoma civilinė atsakomybė, remiantis vien PEPP pagrindinės informacijos dokumentu, įskaitant bet kokį jo vertimą, nebent jis yra klaidinantis, netikslus arba neatitinka atitinkamų teisiškai privalomų ikisutartinių ir sutartinių dokumentų dalių ar 28 straipsnyje nustatytų reikalavimų.

2.   PEPP santaupų turėtojas, kuris įrodo, kad patyrė nuostolius dėl to, kad rėmėsi PEPP pagrindinės informacijos dokumentu 1 dalyje nurodytomis aplinkybėmis sudarydamas sutartį dėl PEPP, kuriam skirtas tas parengtas PEPP pagrindinės informacijos dokumentas, pagal nacionalinę teisę gali reikalauti, kad PEPP teikėjas atlygintų žalą, susijusią su tais nuostoliais.

3.   Neapibrėžti 2 dalyje nurodyti elementai, tokie kaip „nuostoliai“ ar „žala“ yra aiškinami ir taikomi vadovaujantis taikytina nacionaline teise, kaip nustatyta pagal atitinkamas tarptautinės privatinės teisės taisykles.

4.   Šiuo straipsniu nedraudžiama pareikšti kitų ieškinių dėl civilinės atsakomybės pagal nacionalinę teisę.

5.   Sutartinėmis nuostatomis neapribojamos pareigos pagal šį straipsnį ir jų neatsisakoma.

32 straipsnis

PEPP sutartys, pagal kurias apdraudžiama biometrinė rizika

Jei PEPP pagrindinės informacijos dokumentas susijęs su PEPP sutartimi, pagal kurią apdraudžiama biometrinė rizika, PEPP teikėjo pareigos pagal šį skirsnį yra tik jo pareigos PEPP santaupų turėtojo atžvilgiu.

33 straipsnis

PEPP pagrindinės informacijos dokumento teikimas

1.   PEPP teikėjas ar PEPP platintojas potencialiems PEPP santaupų turėtojams teikia visus pagal 26 straipsnį parengtus PEPP pagrindinės informacijos dokumentus, kai konsultuoja dėl PEPP arba siūlo jį pirkti, tinkamu laiku prieš PEPP santaupų turėtojams susisaistant PEPP sutartimi ar pasiūlymu, susijusiu su ta PEPP sutartimi.

2.   PEPP teikėjas ar PEPP platintojas gali įvykdyti 1 dalyje nustatytus reikalavimus pateikdamas PEPP pagrindinės informacijos dokumentą fiziniam asmeniui, turinčiam išankstinį rašytinį įgaliojimą PEPP santaupų turėtojo vardu priimti investavimo sprendimus, kai sudaromi sandoriai pagal tą rašytinį įgaliojimą.

3.   Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis EPI, jei tinkama, parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodomos reikalavimo pateikti PEPP pagrindinės informacijos dokumentą, kaip nustatyta 1 dalyje, įvykdymo sąlygos.

EIOPA tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.

III SKIRSNIS

Konsultacijos

34 straipsnis

Reikalavimų ir poreikių nustatymas ir konsultavimas

1.   Prieš sudarant PEPP sutartį, PEPP teikėjas ar PEPP platintojas, remdamasis iš potencialaus PEPP santaupų turėtojo reikalaujama ir gauta informacija, tiksliai nustato to potencialaus PEPP santaupų turėtojo reikalavimus ir poreikius, susijusius su pensija, įskaitant galimą poreikį įsigyti anuitetą užtikrinantį produktą, ir pateikia potencialiam PEPP santaupų turėtojui objektyvią informaciją apie PEPP suprantama forma, kad tas PEPP santaupų turėtojas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą.

Bet kuri pasiūlyta PEPP sutartis turi atitikti PEPP santaupų turėtojo reikalavimus ir poreikius, susijusius su pensija, atsižvelgiant į jo sukauptas teises į pensiją.

2.   PEPP teikėjas ar PEPP platintojas konsultuoja potencialų PEPP santaupų turėtoją prieš sudarant PEPP sutartį ir potencialiam PEPP santaupų turėtojui pateikia asmeniškai pritaikytą rekomendaciją, kurioje paaiškina, kodėl konkretus PEPP, įskaitant konkrečią investavimo galimybę, jei taikytina, geriausiai atitiktų PEPP santaupų turėtojo reikalavimus ir poreikius.

PEPP teikėjas ar PEPP platintojas taip pat potencialiam PEPP santaupų turėtojui pateikia asmeniškai pritaikytas pensijos išmokų prognozes, susijusias su rekomenduojamu produktu, remdamiesi anksčiausia data, kada gali prasidėti išmokėjimo etapas, ir pateikia atsakomybės ribojimo pareiškimą, kuriame paaiškinama, kad tos prognozės gali skirtis nuo gaunamų PEPP išmokų galutinės vertės. Jei pensijų išmokų prognozės grindžiamos ekonominiais scenarijais, ta informacija taip pat turi apimti geriausią numatomą scenarijų ir nepalankų scenarijų, atsižvelgiant į konkretų PEPP sutarties pobūdį.

3.   Jei pagrindinis PEPP siūlomas be bent jau kapitalo garantijos, PEPP teikėjas ar PEPP platintojas turi aiškiai paaiškinti, kad esama PEPP su kapitalo garantija, paaiškinti, kodėl rekomenduojamas pagrindinis PEPP, grindžiamas rizikos mažinimo metodu, atitinkančiu tikslą suteikti PEPP santaupų turėtojui galimybę atgauti kapitalą, ir aiškiai parodyti bet kokią papildomą riziką, kurią toks PEPP gali kelti, palyginti su kapitalo garantija grindžiamu pagrindiniu PEPP, kuris suteikia kapitalo garantiją. Šis paaiškinimas pateikiamas raštu.

4.   Teikdamas konsultacijas, šio reglamento 23 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas PEPP teikėjas ar PEPP platintojas paprašo potencialaus PEPP santaupų turėtojo pateikti informaciją apie šio asmens žinias ir patirtį su siūlomu ar prašomu PEPP susijusioje investicijų srityje, šio asmens finansinę padėtį, įskaitant jo pajėgumą padengti nuostolius, ir jo investavimo tikslus, įskaitant jam priimtinos rizikos lygį, kad PEPP teikėjas ar PEPP platintojas galėtų potencialiam PEPP santaupų turėtojui rekomenduoti vieną ar daugiau PEPP, kurie jam yra tinkami ir visų pirma atitinka jam priimtinos rizikos lygį ir pajėgumą padengti nuostolius.

5.   PEPP teikėjo ar PEPP platintojo atsakomybė nesumažėja dėl to, kad visa ar dalinė konsultacija teikiama per automatizuotą ar pusiau automatizuotą sistemą.

6.   Nedarant poveikio griežtesnei taikytinai sektorinei teisei, PEPP teikėjai ar PEPP platintojai užtikrina ir kompetentingoms institucijoms paprašius įrodo, kad fiziniai asmenys, teikiantys konsultacijas dėl PEPP, turi būtinų žinių ir kompetencijos savo pareigoms pagal šį reglamentą vykdyti. Valstybės narės paskelbia kriterijus, kuriais remiantis vertinamos tokios žinios ir kompetencija.

IV SKIRSNIS

Informacija sutarties galiojimo laikotarpiu

35 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   PEPP teikėjai parengia asmeniškai pritaikytą glaustą dokumentą, kuris bus teikiamas kaupiamuoju etapu ir kuriame kiekvienam PEPP santaupų turėtojui būtų pateikta pagrindinė informacija, atsižvelgiant į konkretų nacionalinių pensijų sistemų ir visos atitinkamos teisės, įskaitant nacionalinę socialinę, darbo ir mokesčių teisę, pobūdį (toliau – PEPP išmokų ataskaita). Dokumento pavadinime turi būti žodžiai „PEPP išmokų ataskaita“.

2.   Aiškiai nurodoma tiksli PEPP išmokų ataskaitoje pateikiamos informacijos data.

3.   PEPP išmokų ataskaitoje pateikiama informacija turi būti tiksli ir atnaujinta.

4.   PEPP teikėjas užtikrina, kad kiekvienas PEPP santaupų turėtojas galėtų kasmet susipažinti su PEPP išmokų ataskaita.

5.   Aiškiai nurodomas bet koks svarbus PEPP išmokų ataskaitos informacijos pasikeitimas, palyginti su ankstesniais metais.

6.   Neskaitant PEPP išmokų ataskaitos, visu sutarties galiojimo laikotarpiu PEPP santaupų turėtojui nedelsiant pranešama apie bet kokius pasikeitimus, susijusius su:

| a) | sutarties sąlygomis, įskaitant bendrąsias ir specialiąsias nuostatas; |
| --- | --- |

a)

sutarties sąlygomis, įskaitant bendrąsias ir specialiąsias nuostatas;

| b) | PEPP teikėjo ir, jei tinkama, filialo, kuris sudarė sutartį, pavadinimu, teisine forma ar pagrindinės buveinės adresu; |
| --- | --- |

b)

PEPP teikėjo ir, jei tinkama, filialo, kuris sudarė sutartį, pavadinimu, teisine forma ar pagrindinės buveinės adresu;

| c) | informacija apie tai, kaip vykdant investavimo politiką atsižvelgiama į ASV veiksnius. |
| --- | --- |

c)

informacija apie tai, kaip vykdant investavimo politiką atsižvelgiama į ASV veiksnius.

36 straipsnis

PEPP išmokų ataskaita

1.   PEPP išmokų ataskaitoje PEPP santaupų turėtojams nurodoma bent ši pagrindinė informacija:

| a) | PEPP santaupų turėtojo asmeniniai duomenys ir anksčiausia data, kada gali prasidėti išmokėjimo etapas bet kurios subsąskaitos atveju; |
| --- | --- |

a)

PEPP santaupų turėtojo asmeniniai duomenys ir anksčiausia data, kada gali prasidėti išmokėjimo etapas bet kurios subsąskaitos atveju;

| b) | PEPP teikėjo pavadinimas ir kontaktiniai duomenys ir PEPP sutarties identifikavimo duomenys; |
| --- | --- |

b)

PEPP teikėjo pavadinimas ir kontaktiniai duomenys ir PEPP sutarties identifikavimo duomenys;

| c) | valstybė narė, kurioje PEPP teikėjas turi leidimą arba yra įregistruotas, ir kompetentingų institucijų pavadinimai; |
| --- | --- |

c)

valstybė narė, kurioje PEPP teikėjas turi leidimą arba yra įregistruotas, ir kompetentingų institucijų pavadinimai;

| d) | informacija apie pensijos išmokų prognozes, atsižvelgiant į a punkte nurodytą datą, ir atsakomybės ribojimo pareiškimas, kuriame paaiškinama, kad tos prognozės gali skirtis nuo gaunamų PEPP išmokų galutinės vertės. Jei pensijų išmokų prognozės grindžiamos ekonominiais scenarijais, ta informacija taip pat turi apimti geriausią numatomą scenarijų ir nepalankų scenarijų, atsižvelgiant į konkretų PEPP sutarties pobūdį; |
| --- | --- |

d)

informacija apie pensijos išmokų prognozes, atsižvelgiant į a punkte nurodytą datą, ir atsakomybės ribojimo pareiškimas, kuriame paaiškinama, kad tos prognozės gali skirtis nuo gaunamų PEPP išmokų galutinės vertės. Jei pensijų išmokų prognozės grindžiamos ekonominiais scenarijais, ta informacija taip pat turi apimti geriausią numatomą scenarijų ir nepalankų scenarijų, atsižvelgiant į konkretų PEPP sutarties pobūdį;

| e) | informacija apie PEPP santaupų turėtojo arba trečiosios šalies įmokėtas įmokas į PEPP sąskaitą per paskutinius 12 mėnesių; |
| --- | --- |

e)

informacija apie PEPP santaupų turėtojo arba trečiosios šalies įmokėtas įmokas į PEPP sąskaitą per paskutinius 12 mėnesių;

| f) | išskaidytos visos PEPP santaupų turėtojo tiesiogiai ar netiesiogiai patirtos išlaidos per paskutinius 12 mėnesių, nurodant administravimo išlaidas, turto saugojimo išlaidas, su portfelio sandoriais susijusias išlaidas ir kitas išlaidas, taip pat išlaidų poveikio galutinėms PEPP išmokoms įvertinimas; tokios išlaidos turėtų būti išreikštos pinigais ir įmokų per paskutinius 12 mėnesių procentine dalimi; |
| --- | --- |

f)

išskaidytos visos PEPP santaupų turėtojo tiesiogiai ar netiesiogiai patirtos išlaidos per paskutinius 12 mėnesių, nurodant administravimo išlaidas, turto saugojimo išlaidas, su portfelio sandoriais susijusias išlaidas ir kitas išlaidas, taip pat išlaidų poveikio galutinėms PEPP išmokoms įvertinimas; tokios išlaidos turėtų būti išreikštos pinigais ir įmokų per paskutinius 12 mėnesių procentine dalimi;

| g) | jei taikytina, 46 straipsnyje nurodytos garantijos ar rizikos mažinimo metodo pobūdis ir mechanizmas; |
| --- | --- |

g)

jei taikytina, 46 straipsnyje nurodytos garantijos ar rizikos mažinimo metodo pobūdis ir mechanizmas;

| h) | jei taikytina, vienetų, atitinkančių PEPP santaupų turėtojo įmokas per paskutinius 12 mėnesių, skaičius ir vertė; |
| --- | --- |

h)

jei taikytina, vienetų, atitinkančių PEPP santaupų turėtojo įmokas per paskutinius 12 mėnesių, skaičius ir vertė;

| i) | PEPP santaupų turėtojo PEPP sąskaitoje 35 straipsnyje nurodytos ataskaitos dieną esanti visa suma; |
| --- | --- |

i)

PEPP santaupų turėtojo PEPP sąskaitoje 35 straipsnyje nurodytos ataskaitos dieną esanti visa suma;

| j) | informacija apie ankstesnius PEPP santaupų turėtojo pasirinktos investavimo galimybės rezultatus, apimančius ne mažiau kaip 10 metų laikotarpį arba, jei PEPP teikiamas mažiau kaip 10 metų, apimančius visus metus, kuriuos buvo teikiamas PEPP. Prie informacijos apie ankstesnius rezultatus pridedamas įspėjimas „Ankstesni rezultatai nerodo būsimų rezultatų“; |
| --- | --- |

j)

informacija apie ankstesnius PEPP santaupų turėtojo pasirinktos investavimo galimybės rezultatus, apimančius ne mažiau kaip 10 metų laikotarpį arba, jei PEPP teikiamas mažiau kaip 10 metų, apimančius visus metus, kuriuos buvo teikiamas PEPP. Prie informacijos apie ankstesnius rezultatus pridedamas įspėjimas „Ankstesni rezultatai nerodo būsimų rezultatų“;

| k) | jei su PEPP sąskaita susieta daugiau nei viena subsąskaita, PEPP išmokų ataskaitos informacija išskaidoma pagal visas esamas subsąskaitas; |
| --- | --- |

k)

jei su PEPP sąskaita susieta daugiau nei viena subsąskaita, PEPP išmokų ataskaitos informacija išskaidoma pagal visas esamas subsąskaitas;

| l) | apibendrinta informacija apie investavimo politiką, susijusią su ASV veiksniais. |
| --- | --- |

l)

apibendrinta informacija apie investavimo politiką, susijusią su ASV veiksniais.

2.   EIOPA, pasikonsultavusi su Europos Centriniu Banku ir kompetentingomis institucijomis, parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išdėstomos šio straipsnio 1 dalies d punkte ir 34 straipsnio 2 dalyje nurodytų pensijų išmokų prognozių prielaidų nustatymo taisyklės. PEPP teikėjai taiko tas taisykles, kad nustatytų, jei taikytina, metinį nominaliosios investicijų grąžos procentą, metinį infliacijos procentą ir būsimo darbo užmokesčio tendenciją.

EIOPA tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d. Komisijai suteikiami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.

37 straipsnis

Papildoma informacija

1.   PEPP išmokų ataskaitoje nurodoma, kur ir kaip gauti papildomos informacijos, įskaitant:

| a) | papildomą praktinę informaciją apie PEPP santaupų turėtojo teises ir galimybes, be kita ko, informaciją, susijusią su investicijomis, išmokėjimo etapu, teikėjo keitimu ir perkeliamumo paslauga; |
| --- | --- |

a)

papildomą praktinę informaciją apie PEPP santaupų turėtojo teises ir galimybes, be kita ko, informaciją, susijusią su investicijomis, išmokėjimo etapu, teikėjo keitimu ir perkeliamumo paslauga;

| b) | PEPP teikėjo metines finansines ataskaitas ir metinius pranešimus, jei jie viešai prieinami; |
| --- | --- |

b)

PEPP teikėjo metines finansines ataskaitas ir metinius pranešimus, jei jie viešai prieinami;

| c) | PEPP teikėjo investavimo politikos principų rašytinę deklaraciją, kurioje išdėstoma bent jau informacija apie investicijų rizikos įvertinimo metodus, įgyvendinamus rizikos valdymo procesus ir strateginius turto paskirstymus priklausomai nuo PEPP įsipareigojimų pobūdžio ir trukmės, taip pat apie tai, kaip vykdant investavimo politiką atsižvelgiama į ASV veiksnius; |
| --- | --- |

c)

PEPP teikėjo investavimo politikos principų rašytinę deklaraciją, kurioje išdėstoma bent jau informacija apie investicijų rizikos įvertinimo metodus, įgyvendinamus rizikos valdymo procesus ir strateginius turto paskirstymus priklausomai nuo PEPP įsipareigojimų pobūdžio ir trukmės, taip pat apie tai, kaip vykdant investavimo politiką atsižvelgiama į ASV veiksnius;

| d) | jei taikytina, informaciją apie prielaidas, naudotas anuitetu išreikštoms sumoms apskaičiuoti, visų pirma informaciją, susijusią su anuiteto dydžiu, PEPP teikėjo tipu ir anuiteto trukme; |
| --- | --- |

d)

jei taikytina, informaciją apie prielaidas, naudotas anuitetu išreikštoms sumoms apskaičiuoti, visų pirma informaciją, susijusią su anuiteto dydžiu, PEPP teikėjo tipu ir anuiteto trukme;

| e) | PEPP išmokų dydis tuo atveju, kai išperkama anksčiau nei 36 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta data. |
| --- | --- |

e)

PEPP išmokų dydis tuo atveju, kai išperkama anksčiau nei 36 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta data.

2.   Siekiant užtikrinti nuoseklų 36 straipsnio ir šio straipsnio taikymą, EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis EPI ir atlikusi vartotojų tyrimus ir sektoriaus tyrimus, parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomos išsamios 36 straipsnyje ir šiame straipsnyje nurodytos informacijos pateikimo nuostatos. Kai pateikiama informacija apie ankstesnius rezultatus, kaip nurodyta 36 straipsnio 1 dalies j punkte, atsižvelgiama į investavimo galimybių skirtumus, visų pirma į tai, ar PEPP santaupų turėtojui tenka investavimo rizika arba jei investavimo galimybė priklauso nuo amžiaus ar apima trukmės priderinimą.

EIOPA tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.

3.   Nedarant poveikio 34 straipsnio 2 daliai ir 36 straipsnio 1 dalies d punktui, kad PEPP būtų galima palyginti su nacionaliniais produktais, valstybės narės gali reikalauti, kad PEPP teikėjai pateiktų PEPP santaupų turėtojams papildomas pensijų išmokų prognozes, jei atitinkamos valstybės narės yra nustačiusios prielaidų nustatymo taisykles.

38 straipsnis

Informacija, teiktina PEPP santaupų turėtojams priešpensiniu laikotarpiu, o PEPP išmokų gavėjams – išmokėjimo etapu

1.   Neskaitant PEPP išmokų ataskaitos, PEPP teikėjai likus dviem mėnesiams iki 59 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytų datų arba PEPP santaupų turėtojo prašymu kiekvienam PEPP santaupų turėtojui turi pateikti informaciją apie numatytą išmokėjimo etapo pradžios datą, galimas išmokų mokėjimo formas ir PEPP santaupų teikėjo galimybę keisti išmokų mokėjimo formą pagal 59 straipsnio 1 dalį.

2.   Išmokėjimo etapu PEPP teikėjai kasmet PEPP išmokų gavėjams teikia informaciją apie PEPP išmokas, kurios turi būti išmokėtos, ir atitinkamas išmokų formas.

Jei PEPP santaupų turėtojas ir toliau moka įmokas arba prisiima investavimo riziką išmokėjimo etapu, PEPP teikėjas ir toliau teikia PEPP išmokų ataskaitą, kurioje pateikiama atitinkama informacija.

39 straipsnis

PEPP santaupų turėtojų ir PEPP išmokų gavėjų prašymu teiktina informacija

PEPP santaupų turėtojo arba PEPP išmokų gavėjo ar jų atstovų prašymu PEPP teikėjas teikia 37 straipsnio 1 dalyje nurodytą papildomą informaciją ir papildomą informaciją apie prielaidas, naudotas sudarant 36 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas prognozes.

V SKIRSNIS

Ataskaitų teikimas nacionalinėms institucijoms

40 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   PEPP teikėjai savo kompetentingoms institucijoms teikia informaciją, būtiną priežiūrai vykdyti, neskaitant informacijos, teikiamos pagal atitinkamą sektorinę teisę. Ta papildoma informacija apima, jei taikytina, informaciją, būtiną toliau nurodytai veiklai vykdyti įgyvendinant priežiūrinio tikrinimo procesą:

| a) | įvertinti PEPP teikėjų taikomą valdymo sistemą, jų vykdomą veiklą, mokumo vertinimo principus, riziką, su kuria susiduriama, rizikos valdymo sistemas, taip pat jų kapitalo struktūrą, poreikius ir valdymą; |
| --- | --- |

a)

įvertinti PEPP teikėjų taikomą valdymo sistemą, jų vykdomą veiklą, mokumo vertinimo principus, riziką, su kuria susiduriama, rizikos valdymo sistemas, taip pat jų kapitalo struktūrą, poreikius ir valdymą;

| b) | priimti bet kokius atitinkamus sprendimus, kurių reikia įgyvendinant jų priežiūros teises ir pareigas. |
| --- | --- |

b)

priimti bet kokius atitinkamus sprendimus, kurių reikia įgyvendinant jų priežiūros teises ir pareigas.

2.   Neskaitant pagal nacionalinę teisę suteiktų įgaliojimų, kompetentingos institucijos turi šiuos įgaliojimus:

| a) | nustatyti 1 dalyje nurodytos informacijos, kurią jų reikalavimu turi pateikti PEPP teikėjai iš anksto nustatytais intervalais, įvykus tam tikriems įvykiams ar vykstant PEPP teikėjo padėties tyrimams, pobūdį, apimtį ir formą; |
| --- | --- |

a)

nustatyti 1 dalyje nurodytos informacijos, kurią jų reikalavimu turi pateikti PEPP teikėjai iš anksto nustatytais intervalais, įvykus tam tikriems įvykiams ar vykstant PEPP teikėjo padėties tyrimams, pobūdį, apimtį ir formą;

| b) | gauti iš PEPP teikėjų bet kokią informaciją apie PEPP teikėjų sudarytas sutartis arba su trečiosiomis šalimis sudarytas sutartis ir |
| --- | --- |

b)

gauti iš PEPP teikėjų bet kokią informaciją apie PEPP teikėjų sudarytas sutartis arba su trečiosiomis šalimis sudarytas sutartis ir

| c) | reikalauti informacijos iš išorės ekspertų, pavyzdžiui, auditorių ir aktuarų. |
| --- | --- |

c)

reikalauti informacijos iš išorės ekspertų, pavyzdžiui, auditorių ir aktuarų.

3.   1 ir 2 dalyse nurodytą informaciją sudaro:

| a) | kokybiniai ar kiekybiniai duomenys arba bet koks tinkamas jų derinys; |
| --- | --- |

a)

kokybiniai ar kiekybiniai duomenys arba bet koks tinkamas jų derinys;

| b) | praeities, dabarties ar ateities duomenys arba bet koks tinkamas jų derinys; |
| --- | --- |

b)

praeities, dabarties ar ateities duomenys arba bet koks tinkamas jų derinys;

| c) | vidaus ar išorės šaltinių duomenys arba bet koks tinkamas jų derinys. |
| --- | --- |

c)

vidaus ar išorės šaltinių duomenys arba bet koks tinkamas jų derinys.

4.   1 ir 2 dalyse nurodyta informacija:

| a) | atspindi atitinkamo PEPP teikėjo veiklos pobūdį, mastą ir sudėtingumą bei visų pirma tai veiklai būdingą riziką; |
| --- | --- |

a)

atspindi atitinkamo PEPP teikėjo veiklos pobūdį, mastą ir sudėtingumą bei visų pirma tai veiklai būdingą riziką;

| b) | yra prieinama, visais esminiais atžvilgiais išsami, palyginama ir laikui bėgant nuosekli; |
| --- | --- |

b)

yra prieinama, visais esminiais atžvilgiais išsami, palyginama ir laikui bėgant nuosekli;

| c) | yra aktuali, patikima ir suprantama. |
| --- | --- |

c)

yra aktuali, patikima ir suprantama.

5.   PEPP teikėjai kompetentingoms institucijoms kasmet pateikia šią informaciją:

| a) | tai, kurių valstybių narių subsąskaitas siūlo PEPP teikėjas; |
| --- | --- |

a)

tai, kurių valstybių narių subsąskaitas siūlo PEPP teikėjas;

| b) | pagal 20 straipsnio 1 dalį pateiktų pranešimų, gautų iš PEPP santaupų turėtojų, pakeitusių gyvenamąją vietą ir persikėlusių į kitą valstybę narę, skaičių; |
| --- | --- |

b)

pagal 20 straipsnio 1 dalį pateiktų pranešimų, gautų iš PEPP santaupų turėtojų, pakeitusių gyvenamąją vietą ir persikėlusių į kitą valstybę narę, skaičių;

| c) | prašymų atidaryti subsąskaitą skaičių ir pagal 20 straipsnio 2 dalį atidarytų subsąskaitų skaičių; |
| --- | --- |

c)

prašymų atidaryti subsąskaitą skaičių ir pagal 20 straipsnio 2 dalį atidarytų subsąskaitų skaičių;

| d) | PEPP santaupų turėtojų prašymų dėl teikėjo keitimo ir faktinių keitimų pagal 20 straipsnio 5 dalies a punktą skaičių; |
| --- | --- |

d)

PEPP santaupų turėtojų prašymų dėl teikėjo keitimo ir faktinių keitimų pagal 20 straipsnio 5 dalies a punktą skaičių;

| e) | PEPP santaupų turėtojų prašymų dėl teikėjo keitimo ir faktinių keitimų pagal 52 straipsnio 3 dalį skaičių. |
| --- | --- |

e)

PEPP santaupų turėtojų prašymų dėl teikėjo keitimo ir faktinių keitimų pagal 52 straipsnio 3 dalį skaičių.

Kompetentingos institucijos perduoda informaciją EIOPA.

6.   PEPP teikėjai turi turėti tinkamas sistemas ir struktūras, kad galėtų laikytis 1–5 dalyse nustatytų reikalavimų, taip pat PEPP teikėjo valdymo, priežiūros ar administracinio organo patvirtintą rašytinę politiką, kurią taikant būtų nuolat užtikrinamas pateikiamos informacijos tinkamumas.

7.   Pateikusi prašymą kompetentingoms institucijoms, kad galėtų įvykdyti jai šiuo reglamentu pavestas pareigas, EIOPA gali susipažinti su PEPP teikėjų pateikta informacija.

8.   Jei PEPP įmokoms ir PEPP išmokoms taikomos lengvatos ar paskatos, PEPP teikėjas pagal atitinkamą nacionalinę teisę pateikia atitinkamai nacionalinei institucijai visą informaciją, kurią reikia pateikti norint teikti tokias lengvatas ar paskatas arba gauti tokias lengvatas ir paskatas, susijusias su tokiomis įmokomis ir išmokomis, jei taikytina.

9.   Komisija pagal 72 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir išsamiau nustatoma šio straipsnio 1–5 dalyse nurodyta papildoma informacija, siekiant tinkamu mastu užtikrinti priežiūros institucijoms teikiamų ataskaitų konvergenciją.

EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis EPI ir kompetentingomis institucijomis ir atlikusi sektoriaus tyrimus, parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus dėl priežiūros institucijoms teikiamų ataskaitų formato.

EIOPA tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti antroje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 15 straipsnį.

V SKYRIUS

KAUPIAMASIS ETAPAS

I SKIRSNIS

PEPP teikėjams taikomos investavimo taisyklės

41 straipsnis

Investavimo taisyklės

1.   PEPP teikėjai su PEPP susijusį turtą investuoja pagal rizikos ribojimo principą, visų pirma laikydamiesi šių taisyklių:

| a) | turtas investuojamas atsižvelgiant į geriausius ilgalaikius visų PEPP santaupų turėtojų interesus. Galimo interesų konflikto atveju PEPP teikėjas arba jo portfelį valdantis subjektas užtikrina, kad būtų investuojama paisant tik PEPP santaupų turėtojų interesų; |
| --- | --- |

a)

turtas investuojamas atsižvelgiant į geriausius ilgalaikius visų PEPP santaupų turėtojų interesus. Galimo interesų konflikto atveju PEPP teikėjas arba jo portfelį valdantis subjektas užtikrina, kad būtų investuojama paisant tik PEPP santaupų turėtojų interesų;

| b) | laikydamiesi rizikos ribojimo principo, PEPP teikėjai atsižvelgia į sprendimų dėl investicijų riziką ir galimą jų ilgalaikį poveikį ASV veiksniams; |
| --- | --- |

b)

laikydamiesi rizikos ribojimo principo, PEPP teikėjai atsižvelgia į sprendimų dėl investicijų riziką ir galimą jų ilgalaikį poveikį ASV veiksniams;

| c) | turtas investuojamas taip, kad būtų užtikrintas portfelio, kaip visumos, saugumas, kokybė, likvidumas ir pelningumas; |
| --- | --- |

c)

turtas investuojamas taip, kad būtų užtikrintas portfelio, kaip visumos, saugumas, kokybė, likvidumas ir pelningumas;

| d) | turtas daugiausia investuojamas reguliuojamose rinkose. Investicijos į turtą, kuris nėra įtrauktas į reguliuojamos finansų rinkos prekybos sąrašus, turi neviršyti rizikos ribojimo principą atitinkančio lygio; |
| --- | --- |

d)

turtas daugiausia investuojamas reguliuojamose rinkose. Investicijos į turtą, kuris nėra įtrauktas į reguliuojamos finansų rinkos prekybos sąrašus, turi neviršyti rizikos ribojimo principą atitinkančio lygio;

| e) | investicijos į išvestines finansines priemones galimos tada, jei tokios priemonės padeda sumažinti investavimo riziką arba sudaro palankesnes sąlygas veiksmingai valdyti portfelį. Tos priemonės įvertinamos remiantis rizikos ribojimo principu, atsižvelgiant į pagrindinį turtą, ir įtraukiamos į PEPP teikėjo turto vertinimą. PEPP teikėjai taip pat vengia pernelyg didelės rizikos vienos sandorio šalies ir kitų išvestinių priemonių sandorių atžvilgiu; |
| --- | --- |

e)

investicijos į išvestines finansines priemones galimos tada, jei tokios priemonės padeda sumažinti investavimo riziką arba sudaro palankesnes sąlygas veiksmingai valdyti portfelį. Tos priemonės įvertinamos remiantis rizikos ribojimo principu, atsižvelgiant į pagrindinį turtą, ir įtraukiamos į PEPP teikėjo turto vertinimą. PEPP teikėjai taip pat vengia pernelyg didelės rizikos vienos sandorio šalies ir kitų išvestinių priemonių sandorių atžvilgiu;

| f) | turtas turi būti tinkamai diversifikuotas, kad būtų išvengta pernelyg didelės priklausomybės nuo vieno konkretaus turto, emitento ar įmonių grupės ir rizikos susikaupimo visame portfelyje. Dėl investicijų į turtą, kurį išleido tas pats emitentas ar tai pačiai grupei priklausantys emitentai, PEPP teikėjo atžvilgiu negali susidaryti pernelyg didelė rizikos koncentracija; |
| --- | --- |

f)

turtas turi būti tinkamai diversifikuotas, kad būtų išvengta pernelyg didelės priklausomybės nuo vieno konkretaus turto, emitento ar įmonių grupės ir rizikos susikaupimo visame portfelyje. Dėl investicijų į turtą, kurį išleido tas pats emitentas ar tai pačiai grupei priklausantys emitentai, PEPP teikėjo atžvilgiu negali susidaryti pernelyg didelė rizikos koncentracija;

| g) | turtas negali būti investuojamas į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančias jurisdikcijas, kurios įtrauktos į sąrašą, pateikiamą taikytinose Tarybos išvadose dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašo, nei į didelės rizikos trečiąsias šalis, turinčias strateginių trūkumų, nurodytas taikytiname Komisijos deleguotajame reglamente, priimtame remiantis Direktyvos (ES) 2015/849 9 straipsniu; |
| --- | --- |

g)

turtas negali būti investuojamas į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančias jurisdikcijas, kurios įtrauktos į sąrašą, pateikiamą taikytinose Tarybos išvadose dėl mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašo, nei į didelės rizikos trečiąsias šalis, turinčias strateginių trūkumų, nurodytas taikytiname Komisijos deleguotajame reglamente, priimtame remiantis Direktyvos (ES) 2015/849 9 straipsniu;

| h) | PEPP teikėjas užtikrina, kad jam ir su PEPP susijusiam turtui netektų rizika, kylanti dėl pernelyg didelio finansinio sverto ar per dažno įsipareigojimų terminų keitimo. |
| --- | --- |

h)

PEPP teikėjas užtikrina, kad jam ir su PEPP susijusiam turtui netektų rizika, kylanti dėl pernelyg didelio finansinio sverto ar per dažno įsipareigojimų terminų keitimo.

2.   1 dalies a–h punktuose nustatytos taisyklės taikomos tik tais atvejais, kai nėra griežtesnių PEPP teikėjui taikomų atitinkamos sektorinės teisės nuostatų.

II SKIRSNIS

PEPP santaupų turėtojams suteikiamos investavimo galimybės

42 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   PEPP teikėjai PEPP santaupų turėtojams gali pasiūlyti iki šešių investavimo galimybių.

2.   Tarp investavimo galimybių turi būti pagrindinis PEPP ir gali būti alternatyvių investavimo galimybių.

3.   PEPP teikėjai visas investavimo galimybes parengia remdamiesi garantija arba rizikos mažinimo metodu, kuriais užtikrinama pakankama PEPP santaupų turėtojų apsauga.

4.   Garantijos teikiamos pagal PEPP teikėjui taikytiną atitinkamą sektorinę teisę.

5.   6 straipsnio 1 dalies c, d, e ir f punktuose nurodyti PEPP teikėjai gali siūlyti PEPP su garantija tik tada, kai jie bendradarbiauja su kredito įstaigomis ar draudimo įmonėmis, kurios gali suteikti tokias garantijas pagal joms taikomą sektorinę teisę. Už garantiją atsakingos vien tik tos įstaigos ar įmonės.

43 straipsnis

PEPP santaupų turėtojo sprendimas, kurią investavimo galimybę rinktis

Gavęs atitinkamą informaciją ir konsultaciją, PEPP santaupų turėtojas, sudarydamas PEPP sutartį, pasirenka investavimo galimybę.

44 straipsnis

Pasirinktos investavimo galimybės keitimo sąlygos

1.   Jei PEPP teikėjas teikia alternatyvias investavimo galimybes, PEPP santaupų turėtojas, toliau kaupdamas pagal PEPP sutartį, gali pasirinkti kitą investavimo galimybę praėjus ne mažiau kaip penkeriems metams nuo PEPP sutarties sudarymo dienos arba, jei keičia ne pirmą kartą, praėjus penkeriems metams po naujausio investavimo galimybės pakeitimo dienos. PEPP teikėjas gali leisti PEPP santaupų turėtojui dažniau keisti pasirinktą investavimo galimybę.

2.   PEPP santaupų turėtojui investavimo galimybės keitimas yra nemokamas.

45 straipsnis

Pagrindinis PEPP

1.   Pagrindinis PEPP turi būti saugus produktas, kuris yra numatytoji investavimo galimybė. PEPP teikėjai jį suprojektuoja remdamiesi kapitalo garantija, kuri turi būti užtikrinta išmokėjimo etapo pradžioje ir, jei taikytina, užtikrinama išmokėjimo etapu, arba rizikos mažinimo metodu, atitinkančiu tikslą suteikti galimybę PEPP santaupų turėtojui atgauti kapitalą.

2.   Pagrindinio PEPP išlaidos ir mokesčiai neturi viršyti 1 % sukaupto kapitalo per metus.

3.   Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įvairiems PEPP teikėjams ir įvairių tipų PEPP, EIOPA, jei taikytina, pasikonsultavusi su kitomis EPI, parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustato 2 dalyje nurodytų išlaidų ir mokesčių rūšis.

Rengdama techninių reguliavimo standartų projektus, EIOPA atsižvelgia į įvairius galimus PEPP tipus, tai, kad PEPP būdingas ilgas pensinis laikotarpis, ir įvairias galimas PEPP savybes, visų pirma į išmokas ilgalaikio anuiteto arba kasmetinio periodinio išmokėjimo forma iki bent tokio amžiaus, kuris atitinka PEPP santaupų turėtojo vidutinę gyvenimo trukmę. EIOPA taip pat vertina specifinį kapitalo apsaugos pobūdį, konkrečiai atsižvelgdama į kapitalo garantiją. EIOPA tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.

4.   Kas dvejus metus, pradedant nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, Komisija, pasikonsultavusi su EIOPA ir, jei taikytina, su kitomis EPI, peržiūri 2 dalyje nurodytos procentinės dalies tinkamumą. Komisija visų pirma atsižvelgia į faktines išlaidas ir mokesčius bei jų pasikeitimus, taip pat į jų poveikį PEPP prieinamumui.

Siekiant suteikti tinkamas galimybes PEPP teikėjams veikti rinkoje, Komisijai pagal 72 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama šio straipsnio 2 dalyje nurodyta procentinė dalis, remiantis jos atliktomis peržiūromis.

46 straipsnis

Rizikos mažinimo metodai

1.   Naudojant rizikos mažinimo metodus užtikrinama, kad PEPP investavimo strategija būtų parengta taip, kad būtų sukurtos stabilios ir tinkamos individualios būsimos pensijos pajamos iš PEPP ir būtų užtikrintas teisingas elgesys su visų amžiaus grupių PEPP santaupų turėtojais.

Visi rizikos mažinimo metodai, nepriklausomai nuo to, ar jie taikomi pagrindiniam PEPP, ar alternatyvioms investavimo galimybėms, turi būti patikimi, pagrįsti ir atitikti atitinkamos investavimo galimybės rizikos profilį.

2.   Taikytini rizikos mažinimo metodai gali apimti, inter alia, nuostatas dėl:

| a) | laipsniško investicijų paskirstymo pritaikymo, siekiant sumažinti investicijų finansinę riziką amžiaus grupėms pagal likusią trukmę (modeliavimas pagal gyvenimo ciklą); |
| --- | --- |

a)

laipsniško investicijų paskirstymo pritaikymo, siekiant sumažinti investicijų finansinę riziką amžiaus grupėms pagal likusią trukmę (modeliavimas pagal gyvenimo ciklą);

| b) | rezervų iš įmokų arba investicijų grąžos, kurie sąžiningai ir skaidriai paskirstomi PEPP santaupų turėtojams, siekiant sumažinti investicijų nuostolius, nustatymo arba |
| --- | --- |

b)

rezervų iš įmokų arba investicijų grąžos, kurie sąžiningai ir skaidriai paskirstomi PEPP santaupų turėtojams, siekiant sumažinti investicijų nuostolius, nustatymo arba

| c) | tinkamų garantijų, apsaugančių nuo investicijų nuostolių, naudojimo. |
| --- | --- |

c)

tinkamų garantijų, apsaugančių nuo investicijų nuostolių, naudojimo.

3.   Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis EPI ir atlikusi sektoriaus tyrimus, parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustatomi minimalūs kriterijai, kuriuos turi atitikti rizikos mažinimo metodai, atsižvelgiant į įvairių tipų PEPP ir jų konkrečias savybes, taip pat į įvairių tipų PEPP teikėjus ir jų rizikos ribojimo tvarkos skirtumus.

EOIPA tuos techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsnius.

III SKIRSNIS

Kiti kaupiamojo etapo aspektai

47 straipsnis

Su kaupiamuoju etapu susijusios sąlygos

1.   Jei su nacionalinių subsąskaitų kaupiamuoju etapu susijusios sąlygos šiame reglamente nenustatytos, jas nustato valstybės narės.

2.   Tokios sąlygos, visų pirma, gali apimti konkrečias amžiaus ribas, kada gali prasidėti kaupiamasis etapas, trumpiausią kaupiamojo etapo trukmę, didžiausią ir mažiausią įnašus ir jų tęstinumą.

VI SKYRIUS

INVESTUOTOJŲ APSAUGA

48 straipsnis

Depozitoriumas

1.   6 straipsnio 1 dalies c, e ir f punktuose nurodyti PEPP teikėjai paskiria vieną ar daugiau depozitoriumų turtui, susijusiam su PEPP teikimo verslu, saugoti ir priežiūros pareigas vykdyti.

2.   Skiriant depozitoriumą, šiam vykdant savo užduotis, susijusias su turto saugojimu, nustatant depozitoriumo atsakomybę ir jam vykdant priežiūros pareigas atitinkamai taikomas Direktyvos 2009/65/EB IV skyrius.

49 straipsnis

Biometrinės rizikos draudimas

1.   PEPP teikėjai gali siūlyti PEPP su galimybe, kuria užtikrinamas biometrinės rizikos draudimas.

2.   Biometrinės rizikos draudimui taikoma atitinkama sektorinė teisė, taikytina PEPP teikėjui. Biometrinės rizikos draudimas skirtingose subsąskaitose gali skirtis.

3.   6 straipsnio 1 dalies a, c, d, e ir f punktuose nurodyti PEPP teikėjai gali siūlyti PEPP su galimybe, kuria užtikrinamas biometrinės rizikos draudimas. Tuo atveju draudimas teikiamas tik bendradarbiaujant su draudimo įmonėmis, kurios gali drausti tą riziką pagal joms taikytiną sektorinę teisę. Draudimo įmonė visapusiškai atsakinga už biometrinės rizikos draudimą.

50 straipsnis

Skundai

1.   PEPP teikėjai ir PEPP platintojai nustato ir taiko tinkamą ir veiksmingą tvarką, taikomą nagrinėjant PEPP klientų pateiktus skundus dėl jų teisių ir pareigų pagal šį reglamentą.

2.   Ta tvarka taikoma kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje PEPP teikėjas arba PEPP platintojas siūlo savo paslaugas, ir pateikiama atitinkamos valstybės narės oficialiąja kalba, kurią pasirinko PEPP klientas, arba kita kalba, jei taip susitaria PEPP teikėjas arba PEPP platintojas ir PEPP klientas.

3.   PEPP teikėjai ir PEPP platintojai deda visas pastangas, kad atsakytų į PEPP klientų skundus elektroniniu būdu arba kitoje patvariojoje laikmenoje pagal 24 straipsnį. Atsakyme, kuris pateikiamas per tinkamą terminą ir ne vėliau kaip per 15 darbo dienų nuo skundo gavimo dienos, išnagrinėjami visi iškelti klausimai. Išskirtiniais atvejais, jei dėl priežasčių, kurių PEPP teikėjas ar PEPP platintojas negali kontroliuoti, atsakymo neįmanoma pateikti per 15 darbo dienų, jis turi išsiųsti negalutinį atsakymą ir aiškiai nurodyti atsakymo į skundą vėlavimo priežastis ir terminą, iki kurio PEPP klientas gaus galutinį atsakymą. Bet kuriuo atveju galutinio atsakymo gavimo terminas negali viršyti 35 darbo dienų.

4.   PEPP teikėjai ir PEPP platintojai informuoja PEPP klientą apie bent vieną alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) subjektą, kompetentingą nagrinėti ginčus, susijusius su PEPP klientų teisėmis ir pareigomis pagal šį reglamentą.

5.   Informacija apie 1 dalyje nurodytą tvarką pateikiama aiškiu, suprantamu ir lengvai prieinamu būdu PEPP teikėjo arba PEPP platintojo interneto svetainėje, filiale ir PEPP teikėjo arba PEPP platintojo ir PEPP kliento sutarties bendrosiose sąlygose. Joje nurodoma, kaip galima rasti daugiau informacijos apie atitinkamą AGS subjektą ir kreipimosi į jį sąlygas.

6.   Kompetentingos institucijos nustato tvarką, pagal kurią PEPP klientai ir kitos suinteresuotosios šalys, įskaitant vartotojų asociacijas, gali teikti skundus kompetentingoms institucijoms dėl įtariamų šio reglamento pažeidimų, kuriuos galėjo padaryti PEPP teikėjai ir PEPP platintojai. Skundą pateikusiems asmenims atsakoma visais atvejais.

7.   Daugiau kaip vienos valstybės narės atveju skundo pateikėjas gali nuspręsti pateikti skundą per savo gyvenamosios vietos valstybės narės kompetentingas institucijas nepriklausomai nuo to, kur buvo padarytas pažeidimas.

51 straipsnis

Neteisminis teisių gynimas

1.   Atitinkamais atvejais pasitelkus egzistuojančias kompetentingas įstaigas, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/11/ES (21) nustatoma tinkama, nepriklausoma, nešališka, skaidri ir veiksminga alternatyvaus PEPP klientų ir PEPP teikėjų arba PEPP platintojų ginčų, susijusių su teisėmis ir pareigomis pagal šį reglamentą, sprendimo tvarka. Tokia AGS tvarka galioja ir atitinkamo AGS organo kompetencija faktiškai taikoma PEPP teikėjams arba PEPP platintojams, prieš kuriuos pradėtos procedūros.

2.   1 dalyje nurodytos įstaigos veiksmingai bendradarbiauja spręsdamos tarpvalstybinius ginčus dėl teisių ir pareigų pagal šį reglamentą.

VII SKYRIUS

PEPP TEIKĖJŲ KEITIMAS

52 straipsnis

Teikėjo keitimo paslaugos teikimas

1.   PEPP teikėjai teikia teikėjo keitimo paslaugą ir PEPP santaupų turėtojo prašymu pagal 4 dalį perveda atitinkamas sumas arba, jei taikytina, nepiniginį turtą iš pervedančiojo PEPP teikėjo tvarkomos PEPP sąskaitos į naują PEPP sąskaitą su tokiomis pačiomis subsąskaitomis, kurią atidaro priimantysis PEPP teikėjas, ir uždaro ankstesnę PEPP sąskaitą.

Kai naudojamasi teikėjo keitimo paslauga, pervedantysis PEPP teikėjas perduoda visą informaciją, susijusią su ankstesnės PEPP sąskaitos subsąskaitomis, įskaitant ataskaitų teikimo reikalavimus, priimančiajam PEPP teikėjui. Priimantysis PEPP teikėjas registruoja tą informaciją atitinkamose subsąskaitose.

PEPP santaupų turėtojas gali prašyti pakeisti PEPP teikėją kitu teikėju, įsisteigusiu toje pačioje valstybėje narėje (teikėjo keitimas šalies viduje), ar kitu teikėju, įsisteigusiu skirtingoje valstybėje narėje (tarpvalstybinis teikėjo keitimas). PEPP santaupų turėtojas gali naudotis teise keisti teikėjus PEPP kaupiamuoju etapu ir išmokėjimo etapu.

2.   Nepaisant 1 dalies, išmokėjimo etapu PEPP teikėjai neprivalo teikti teikėjo keitimo paslaugos, susijusios su PEPP, kai PEPP santaupų turėtojai gauna išmokas anuiteto iki gyvos galvos forma.

3.   PEPP santaupų turėtojas gali keisti PEPP teikėjus praėjus nemažiau kaip penkeriems metams po PEPP sutarties sudarymo dienos arba, jei keičia ne pirmą kartą, praėjus penkeriems metams po naujausio pakeitimo dienos, nedarant poveikio 20 straipsnio 5 dalies a punktui. PEPP teikėjas gali leisti PEPP santaupų turėtojui dažniau keisti PEPP teikėją.

4.   Kai keičiami PEPP teikėjai, teikiantys individualaus portfelio valdymo paslaugas PEPP santaupų turėtojams, PEPP santaupų turėtojai gali pasirinkti pervesti nepiniginį turtą arba atitinkamas sumas. Visais kitais atvejais leidžiama pervesti tik atitinkamas sumas.

Kai PEPP santaupų turėtojas prašo pervesti nepiniginį turtą, reikalaujama gauti raštišką priimančiojo PEPP teikėjo sutikimą.

53 straipsnis

Teikėjo keitimo paslauga

1.   Kai PEPP santaupų turėtojas priima informacija pagrįstą sprendimą, remdamasis iš PEPP teikėjų gauta informacija, kaip apibrėžta 56 straipsnyje, PEPP santaupų turėtojo prašymu teikėjo keitimo paslaugos teikimą inicijuoja priimantysis PEPP teikėjas.

2.   PEPP santaupų turėtojo prašymas parengiamas valstybės narės, kurioje inicijuojama teikėjo keitimo paslauga, oficialiąja kalba arba bet kuria kita šalių sutarta kalba. Prašyme PEPP santaupų turėtojas:

| a) | duoda konkretų sutikimą, kad pervedantysis PEPP teikėjas atliktų kiekvieną iš 4 dalyje nurodytų užduočių, ir duoda konkretų sutikimą, kad priimantysis PEPP teikėjas atliktų kiekvieną iš 5 dalyje nurodytų užduočių; |
| --- | --- |

a)

duoda konkretų sutikimą, kad pervedantysis PEPP teikėjas atliktų kiekvieną iš 4 dalyje nurodytų užduočių, ir duoda konkretų sutikimą, kad priimantysis PEPP teikėjas atliktų kiekvieną iš 5 dalyje nurodytų užduočių;

| b) | susitaręs su priimančiuoju PEPP teikėju, nurodo datą, nuo kurios mokėjimai turi būti atliekami į PEPP sąskaitą, kurią atidaro priimantysis PEPP teikėjas.
  Ta data turi būti bent po dviejų savaičių po datos, kurią priimantysis PEPP teikėjas gauna pervedančiojo PEPP teikėjo perduotus dokumentus pagal 4 dalį. |
| --- | --- |

b)

susitaręs su priimančiuoju PEPP teikėju, nurodo datą, nuo kurios mokėjimai turi būti atliekami į PEPP sąskaitą, kurią atidaro priimantysis PEPP teikėjas.

Ta data turi būti bent po dviejų savaičių po datos, kurią priimantysis PEPP teikėjas gauna pervedančiojo PEPP teikėjo perduotus dokumentus pagal 4 dalį.

Valstybės narės gali reikalauti, kad PEPP santaupų turėtojo prašymas būtų pateiktas raštu ir kad PEPP santaupų turėtojui būtų pateikta priimto prašymo kopija.

3.   Per penkias darbo dienas nuo 2 dalyje nurodyto prašymo gavimo dienos priimantysis PEPP teikėjas paprašo pervedančiojo PEPP teikėjo atlikti 4 dalyje nurodytas užduotis.

4.   Gavęs priimančiojo PEPP teikėjo prašymą, pervedantysis PEPP teikėjas:

| a) | per penkias darbo dienas PEPP santaupų turėtojui ir priimančiajam PEPP teikėjui nusiunčia PEPP išmokų ataskaitą už laikotarpį nuo paskutinės parengtos PEPP išmokų ataskaitos datos iki prašymo datos; |
| --- | --- |

a)

per penkias darbo dienas PEPP santaupų turėtojui ir priimančiajam PEPP teikėjui nusiunčia PEPP išmokų ataskaitą už laikotarpį nuo paskutinės parengtos PEPP išmokų ataskaitos datos iki prašymo datos;

| b) | per penkias darbo dienas priimančiajam PEPP teikėjui nusiunčia esamo pervedamo turto sąrašą, jei pervedamas nepiniginis turtas, kaip nurodyta 52 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

b)

per penkias darbo dienas priimančiajam PEPP teikėjui nusiunčia esamo pervedamo turto sąrašą, jei pervedamas nepiniginis turtas, kaip nurodyta 52 straipsnio 4 dalyje;

| c) | nuo 2 dalies b punkte nurodytame PEPP santaupų turėtojo prašyme nurodytos dienos nebepriima įmokų į PEPP sąskaitą; |
| --- | --- |

c)

nuo 2 dalies b punkte nurodytame PEPP santaupų turėtojo prašyme nurodytos dienos nebepriima įmokų į PEPP sąskaitą;

| d) | PEPP santaupų turėtojo prašyme nurodytą dieną perveda atitinkamas sumas arba, jei taikytina, nepiniginį turtą pagal 52 straipsnio 4 dalį iš PEPP sąskaitos į naują PEPP sąskaitą, kurią atidaro priimantysis PEPP teikėjas; |
| --- | --- |

d)

PEPP santaupų turėtojo prašyme nurodytą dieną perveda atitinkamas sumas arba, jei taikytina, nepiniginį turtą pagal 52 straipsnio 4 dalį iš PEPP sąskaitos į naują PEPP sąskaitą, kurią atidaro priimantysis PEPP teikėjas;

| e) | PEPP santaupų turėtojo prašyme nurodytą dieną uždaro PEPP sąskaitą, jei PEPP santaupų turėtojas neturi neįvykdytų įsipareigojimų. Pervedantysis PEPP teikėjas nedelsdamas informuoja PEPP santaupų turėtoją, jei tokie neįvykdyti įsipareigojimai trukdo uždaryti PEPP santaupų turėtojo sąskaitą. |
| --- | --- |

e)

PEPP santaupų turėtojo prašyme nurodytą dieną uždaro PEPP sąskaitą, jei PEPP santaupų turėtojas neturi neįvykdytų įsipareigojimų. Pervedantysis PEPP teikėjas nedelsdamas informuoja PEPP santaupų turėtoją, jei tokie neįvykdyti įsipareigojimai trukdo uždaryti PEPP santaupų turėtojo sąskaitą.

5.   Priimantysis PEPP teikėjas, kaip nurodyta prašyme ir kiek jis gali priklausomai nuo pervedančiojo PEPP teikėjo arba PEPP santaupų turėtojo pateiktos informacijos, atlieka visus būtinus parengiamuosius veiksmus, kad nuo PEPP santaupų turėtojo prašyme nurodytos dienos galėtų priimti gaunamus mokėjimus, ir juos priima.

54 straipsnis

Teikėjo keitimo paslaugos mokesčiai ir rinkliavos

1.   PEPP santaupų turėtojas gali nemokamai susipažinti su savo asmenine informacija, kurią turi pervedantysis arba priimantysis PEPP teikėjas.

2.   Pervedantysis PEPP teikėjas suteikia priimančiojo PEPP teikėjo prašomą informaciją pagal 53 straipsnio 4 dalies a punktą netaikydamas jokių mokesčių nei PEPP santaupų turėtojui, nei priimančiajam PEPP teikėjui.

3.   Bendra mokesčių ir rinkliavų, kuriuos pervedantysis PEPP teikėjas taiko PEPP santaupų turėtojui už jo atidarytos PEPP sąskaitos uždarymą, suma negali viršyti PEPP teikėjo patirtų faktinių administracinių išlaidų ir 0,5 % priimančiajam PEPP teikėjui pervedamų atitinkamų sumų ar nepiniginio turto piniginės vertės.

Valstybės narės gali nustatyti mažesnę procentinę dalį, kurią gali sudaryti pirmoje pastraipoje nurodyti mokesčiai ir rinkliavos, ir kitokią procentinę dalį, jei PEPP teikėjas leidžia PEPP santaupų turėtojams dažniau keisti PEPP teikėjus, kaip nurodyta 52 straipsnio 3 dalyje.

Pervedantysis PEPP teikėjas netaiko jokių papildomų mokesčių ar rinkliavų priimančiajam PEPP teikėjui.

4.   Priimantysis PEPP teikėjas gali taikyti mokestį tik už faktines administracines ir su sandoriais susijusias teikėjo keitimo paslaugos išlaidas.

55 straipsnis

PEPP santaupų turėtojų apsauga nuo finansinių nuostolių

1.   Visus finansinius nuostolius, įskaitant PEPP santaupų turėtojo mokėtinus mokesčius, rinkliavas ir palūkanas, kuriuos tiesiogiai lėmė tai, kad PEPP teikėjas, vykdydamas teikėjo keitimo procesą, nevykdė savo pareigų pagal 53 straipsnį, PEPP teikėjas nedelsdamas atlygina.

2.   Atsakomybė pagal 1 dalį netaikoma esant neįprastoms ir nenumatomoms aplinkybėms, kurių PEPP teikėjas, prašantis atsižvelgti į tas aplinkybes, negalėjo kontroliuoti ir kurių pasekmės būtų neišvengiamos nepaisant visų pastangų jų išvengti, arba kai PEPP teikėją saisto kiti teisiniai įpareigojimai, nustatyti Sąjungos arba nacionalinėje teisėje.

3.   Atsakomybė pagal 1 dalį nustatoma remiantis nacionaliniu lygmeniu taikomais teisiniais reikalavimais.

4.   PEPP santaupų turėtojui tenka visa finansinių nuostolių rizika, susijusi su PEPP sąskaitoje laikomo nepiniginio turto išpirkimu siekiant jį pervesti iš pervedančiojo PEPP teikėjo priimančiajam PEPP teikėjui, kaip nurodyta 52 straipsnio 4 dalyje.

5.   Pervedantysis PEPP teikėjas neprivalo užtikrinti kapitalo apsaugos arba suteikti garantijos teikėjo keitimo metu.

56 straipsnis

Informacija apie teikėjo keitimo paslaugą

1.   Kad PEPP santaupų turėtojas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą, PEPP teikėjai PEPP santaupų turėtojams suteikia teikėjo keitimo paslaugos informaciją apie:

| a) | pervedančiojo ir priimančiojo PEPP teikėjo funkcijas kiekvienu teikėjo keitimo proceso etapu, kaip nustatyta 53 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

pervedančiojo ir priimančiojo PEPP teikėjo funkcijas kiekvienu teikėjo keitimo proceso etapu, kaip nustatyta 53 straipsnyje;

| b) | atitinkamų veiksmų užbaigimo terminus; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų veiksmų užbaigimo terminus;

| c) | teikėjo keitimo paslaugos mokesčius ir rinkliavas; |
| --- | --- |

c)

teikėjo keitimo paslaugos mokesčius ir rinkliavas;

| d) | galimas teikėjo keitimo pasekmes, visų pirma pasekmes, susijusias su kapitalo apsauga ar garantija, ir kitą informaciją, susijusią su teikėjo keitimo paslauga; |
| --- | --- |

d)

galimas teikėjo keitimo pasekmes, visų pirma pasekmes, susijusias su kapitalo apsauga ar garantija, ir kitą informaciją, susijusią su teikėjo keitimo paslauga;

| e) | informaciją apie galimybę pervesti nepiniginį turtą, jei taikytina. |
| --- | --- |

e)

informaciją apie galimybę pervesti nepiniginį turtą, jei taikytina.

Priimantysis PEPP teikėjas laikosi IV skyriaus reikalavimų.

Priimantysis PEPP teikėjas, kai taikytina, informuoja PEPP santaupų turėtoją apie bet kokią garantijų sistemą, įskaitant indėlių garantijų sistemą, investuotojų kompensavimo sistemą arba draudimo garantijų sistemą, pagal kurią draudžiamas tas PEPP santaupų turėtojas.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija pateikiama PEPP teikėjo interneto svetainėje. Ji taip pat teikiama PEPP santaupų turėtojams paprašius pagal 24 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

VIII SKYRIUS

IŠMOKĖJIMO ETAPAS

57 straipsnis

Su išmokėjimo etapu susijusios sąlygos

1.   Jei su nacionalinių subsąskaitų išmokėjimo etapu ir išmokomis susijusios sąlygos šiame reglamente nenustatytos, jas nustato valstybės narės.

2.   Tokios sąlygos gali apimti, visų pirma, minimalaus amžiaus, nuo kurio gali prasidėti išmokėjimo etapas, nustatymą, ilgiausią laikotarpį iki pensinio amžiaus pradžios norint įsigyti PEPP, taip pat išpirkimo sąlygas nepasiekus nustatyto minimalaus amžiaus, nuo kurio gali prasidėti išmokėjimo etapas, visų pirma ypatingų sunkumų atveju.

58 straipsnis

Išmokų forma

1.   PEPP teikėjai PEPP santaupų turėtojams siūlo vienos ar kelių formų išmokas:

| a) | anuitetus; |
| --- | --- |

a)

anuitetus;

| b) | vienkartinę išmoką; |
| --- | --- |

b)

vienkartinę išmoką;

| c) | periodines išmokas; |
| --- | --- |

c)

periodines išmokas;

| d) | pirmiau minėtų formų išmokų derinį. |
| --- | --- |

d)

pirmiau minėtų formų išmokų derinį.

2.   PEPP santaupų turėtojai išmokėjimo etapo išmokų formą pasirenka sudarydami PEPP sutartį ir kai paprašo atidaryti naują subsąskaitą. Išmokų forma skirtingose subsąskaitose gali skirtis.

3.   Nedarant poveikio šio straipsnio 1 daliai arba 57 ar 59 straipsniams, valstybės narės gali priimti priemones, kad pirmenybė būtų teikiama tam tikroms išmokų formoms. Tokios priemonės gali apimti kiekybines vienkartinės išmokos ribas siekiant labiau skatinti kitų formų išmokas, nurodytas šio straipsnio 1 dalyje. Tokios kiekybinės ribos taikomos tik išmokoms, atitinkančioms PEPP subsąskaitose, susietose su valstybėmis narėmis, kurių teisėje numatyta taikyti kiekybines ribas vienkartinėms išmokoms, sukauptą kapitalą.

4.   Valstybės narės gali nurodyti sąlygas, kuriomis joms turi būti grąžintos suteiktos lengvatos ir paskatos.

59 straipsnis

Išmokų formų pakeitimai

1.   Jei PEPP teikėjas siūlo įvairių formų išmokas, PEPP santaupų turėtojui leidžiama pakeisti išmokų formą kiekvienai atidarytai subsąskaitai:

| a) | likus vieniems metams iki išmokėjimo etapo pradžios; |
| --- | --- |

a)

likus vieniems metams iki išmokėjimo etapo pradžios;

| b) | išmokėjimo etapo pradžioje; |
| --- | --- |

b)

išmokėjimo etapo pradžioje;

| c) | teikėjo keitimo metu. |
| --- | --- |

c)

teikėjo keitimo metu.

PEPP santaupų turėtojui išmokų formos keitimas yra nemokamas.

2.   Gavęs PEPP santaupų turėtojo prašymą pakeisti išmokų formą, PEPP teikėjas pateikia PEPP santaupų turėtojui informaciją aiškia ir suprantama forma apie tokio pakeitimo finansines pasekmes PEPP santaupų turėtojui arba PEPP išmokų gavėjui, visų pirma apie poveikį nacionalinėms paskatoms, kurios gali būti taikomos esamoms PEPP santaupų turėtojo PEPP subsąskaitoms.

60 straipsnis

Pensijos planavimas ir konsultacijos dėl išmokų

1.   Pagrindinio PEPP atveju išmokėjimo etapo pradžioje PEPP teikėjas pasiūlo PEPP santaupų turėtojui asmeninio pensijos planavimo galimybę, t. y. tvarų PEPP subsąskaitose sukaupto kapitalo naudojimą, atsižvelgiant bent jau į:

| a) | PEPP subsąskaitose sukaupto kapitalo vertę; |
| --- | --- |

a)

PEPP subsąskaitose sukaupto kapitalo vertę;

| b) | bendrą sukauptų teisių į pensiją sumą ir |
| --- | --- |

b)

bendrą sukauptų teisių į pensiją sumą ir

| c) | PEPP santaupų turėtojo ilgalaikius su pensija susijusius asmeninius reikalavimus ir poreikius. |
| --- | --- |

c)

PEPP santaupų turėtojo ilgalaikius su pensija susijusius asmeninius reikalavimus ir poreikius.

2.   Pensijos planavimas, nurodytas 1 dalyje, apima asmeninę rekomendaciją PEPP santaupų turėtojui dėl optimalios išmokų formos, nebent yra numatyta tik viena išmokų forma. Jei vienkartinė išmoka neatitinka PEPP santaupų turėtojo su pensija susijusių poreikių, prie rekomendacijos tuo tikslu pridedamas perspėjimas.

IX SKYRIUS

PRIEŽIŪRA

61 straipsnis

Kompetentingų institucijų vykdoma priežiūra ir EIOPA vykdoma stebėsena

1.   PEPP teikėjo kompetentingos institucijos, laikydamosi susijusio sektorinių priežiūros režimo ir standartų, nuolat prižiūri, ar laikomasi šio reglamento. Be to, jos atsakingos už PEPP teikėjo taisyklėse arba steigimo dokumentuose nurodytų įsipareigojimų laikymosi priežiūrą, taip pat PEPP teikėjo tvarkos ir struktūros tinkamumo užduotims, kurios turi būti atliekamos teikiant PEPP, priežiūrą.

2.   EIOPA ir kompetentingos institucijos stebi Sąjungos teritorijoje teikiamus arba platinamus asmeninės pensijos produktus, siekdamos užtikrinti, kad tokie produktai būtų siūlomi su nuoroda „PEPP“ arba kad tokie produktai būtų įvardijami kaip PEPP tik tais atvejais, kai jie įregistruoti pagal šį reglamentą.

62 straipsnis

Kompetentingų institucijų įgaliojimai

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų visus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus, būtinus jų funkcijoms pagal šį reglamentą vykdyti.

63 straipsnis

Su produktais susiję kompetentingų institucijų intervencijų įgaliojimai

1.   Kompetentingos institucijos gali uždrausti arba apriboti PEPP rinkodarą ir platinimą valstybėje narėje arba iš jos šiomis sąlygomis:

| a) | kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad yra pagrįstų priežasčių manyti, jog dėl PEPP kyla svarbių arba pasikartojančių santaupų turėtojo teisių apsaugos problemų arba kyla pavojus sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui bent vienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad yra pagrįstų priežasčių manyti, jog dėl PEPP kyla svarbių arba pasikartojančių santaupų turėtojo teisių apsaugos problemų arba kyla pavojus sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui bent vienoje valstybėje narėje;

| b) | veiksmai yra proporcingi atsižvelgiant į nustatytos rizikos pobūdį, susijusių PEPP santaupų turėtojų išprusimo lygį ir tikėtiną veiksmų poveikį PEPP santaupų turėtojams, kurie sudarė PEPP sutartį; |
| --- | --- |

b)

veiksmai yra proporcingi atsižvelgiant į nustatytos rizikos pobūdį, susijusių PEPP santaupų turėtojų išprusimo lygį ir tikėtiną veiksmų poveikį PEPP santaupų turėtojams, kurie sudarė PEPP sutartį;

| c) | kompetentingos institucijos tinkamai konsultavosi su kitų valstybių narių, kurioms veiksmai gali daryti didelį poveikį, kompetentingomis institucijomis ir |
| --- | --- |

c)

kompetentingos institucijos tinkamai konsultavosi su kitų valstybių narių, kurioms veiksmai gali daryti didelį poveikį, kompetentingomis institucijomis ir

| d) | veiksmai neturi diskriminacinio poveikio iš kitos valstybės narės teikiamoms paslaugoms ar veiklai. |
| --- | --- |

d)

veiksmai neturi diskriminacinio poveikio iš kitos valstybės narės teikiamoms paslaugoms ar veiklai.

Kai įvykdomos pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos, vadovaudamosi atsargumo principu kompetentingos institucijos gali taikyti draudimą arba apribojimą prieš prekiaujant PEPP arba jį platinant PEPP santaupų turėtojams. Draudimas arba apribojimas gali būti taikomas kompetentingų institucijų nustatytomis aplinkybėmis arba su jų nustatytomis išimtimis.

2.   Kompetentingos institucijos nenustato draudimo arba apribojimo pagal šį straipsnį, nebent, likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki numatomo priemonės įsigaliojimo, raštu ar kitomis priemonėmis, dėl kurių tarpusavyje susitarė institucijos, jos pranešė visoms kitoms susijusioms kompetentingoms institucijoms ir EIOPA apie:

| a) | PEPP, kuriam taikomi siūlomi veiksmai; |
| --- | --- |

a)

PEPP, kuriam taikomi siūlomi veiksmai;

| b) | siūlomo draudimo arba apribojimo pobūdį ir nuo kada jis turėtų įsigalioti ir |
| --- | --- |

b)

siūlomo draudimo arba apribojimo pobūdį ir nuo kada jis turėtų įsigalioti ir

| c) | įrodymus, kuriais jos pagrindė savo sprendimą ir kurie suteikia pagrįstų priežasčių manyti, kad visos 1 dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos. |
| --- | --- |

c)

įrodymus, kuriais jos pagrindė savo sprendimą ir kurie suteikia pagrįstų priežasčių manyti, kad visos 1 dalyje nurodytos sąlygos yra įvykdytos.

3.   Išskirtiniais atvejais, kai, kompetentingų institucijų manymu, būtina imtis skubių veiksmų pagal šį straipsnį, kad būtų išvengta žalos, kurią gali padaryti PEPP, kompetentingos institucijos gali laikinai imtis veiksmų, ne mažiau kaip prieš 24 valandas iki numatomo priemonės įsigaliojimo raštu pateikusios pranešimą visoms kitoms kompetentingoms institucijoms ir EIOPA, jei tenkinamos visos šiame straipsnyje nustatytos sąlygos ir jei, be to, aiškiai nustatyta, kad pranešus prieš vieną mėnesį nebūtų tinkamai sprendžiama konkreti problema arba pašalinta grėsmė. Kompetentingos institucijos nesiima laikinų veiksmų ilgesnį nei trijų mėnesių laikotarpį.

4.   Kompetentingos institucijos paskelbia pranešimą apie visus sprendimus pradėti taikyti 1 dalyje nurodytą draudimą arba apribojimą savo interneto svetainėje. Tame pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą arba apribojimą, nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, priemonės įsigalios, ir įrodymai, kuriais remdamasi jos įsitikino, kad įvykdytos visos 1 dalyje nurodytos sąlygos. Draudimas arba apribojimas taikomas tik veiksmui, kurio imamasi po pranešimo paskelbimo.

5.   Kompetentingos institucijos atšaukia draudimą arba apribojimą, kai nebetenkinamos 1 dalyje nurodytos sąlygos.

64 straipsnis

Palankesnių sąlygų sudarymas ir koordinavimas

1.   EIOPA sudaro palankesnes sąlygas kompetentingoms institucijoms įgyvendinti veiksmus, kurių jos ėmėsi pagal 63 straipsnį, ir koordinuoja su tuo susijusią jų veiklą. Visų pirma EIOPA užtikrina, kad veiksmai, kurių kompetentinga institucija imasi, būtų pagrįsti ir proporcingi, ir kad, kai tinkama, kompetentingos institucijos vadovautųsi nuosekliu požiūriu.

2.   Gavusi 63 straipsnyje numatytą pranešimą apie draudimą arba apribojimą, kuriuos ketinama taikyti pagal tą straipsnį, EIOPA pateikia nuomonę dėl draudimo arba apribojimo pagrįstumo ir proporcingumo. Jeigu, EIOPA manymu, kilusiai rizikai pašalinti būtina, kad priemonės imtųsi ir kitos kompetentingos institucijos, ji tai nurodo savo nuomonėje. Nuomonė skelbiama EIOPA interneto svetainėje.

3.   Kai kompetentinga institucija siūlo imtis arba imasi veiksmų, prieštaraujančių pagal 2 dalį EIOPA pateiktai nuomonei, arba, prieštaraudama tai nuomonei, atsisako imtis veiksmų, ji nedelsdama savo interneto svetainėje paskelbia pranešimą, kuriame išsamiai paaiškina tokio elgesio priežastis.

65 straipsnis

Su produktais susiję EIOPA intervencijų įgaliojimai

1.   Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 9 straipsnio 2 dalimi, EIOPA stebi PEPP, kurie pateikiami rinkai, platinami arba parduodami Sąjungoje, rinką.

2.   Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 9 straipsnio 5 dalimi, EIOPA gali, jei įvykdomos šio straipsnio 3 ir 4 dalies sąlygos, Sąjungoje laikinai uždrausti arba apriboti tam tikrų PEPP arba tam tikromis savybėmis pasižyminčių PEPP teikimą rinkai, platinimą arba pardavimą.

Draudimas arba apribojimas gali būti taikomas EIOPA nustatytomis aplinkybėmis arba su jos nustatytomis išimtimis.

3.   EIOPA, pasikonsultavusi su kitomis EPI, kai tinkama, priima sprendimą pagal šio straipsnio 2 dalį, tik jei įvykdomos visos toliau išvardytos sąlygos:

| a) | siūlomu veiksmu išsprendžiama didelė PEPP santaupų turėtojo apsaugos problema, be kita ko, atsižvelgiant į ilgalaikį pensijos produkto pobūdį, arba pašalinama grėsmė sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui; |
| --- | --- |

a)

siūlomu veiksmu išsprendžiama didelė PEPP santaupų turėtojo apsaugos problema, be kita ko, atsižvelgiant į ilgalaikį pensijos produkto pobūdį, arba pašalinama grėsmė sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui;

| b) | reglamentavimo reikalavimais, taikomais PEPP pagal Sąjungos teisę, grėsmė nepašalinama; |
| --- | --- |

b)

reglamentavimo reikalavimais, taikomais PEPP pagal Sąjungos teisę, grėsmė nepašalinama;

| c) | kompetentinga institucija ar kompetentingos institucijos nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pašalinti arba veiksmais, kurių imtasi, ši grėsmė nebuvo tinkamai pašalinta. |
| --- | --- |

c)

kompetentinga institucija ar kompetentingos institucijos nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pašalinti arba veiksmais, kurių imtasi, ši grėsmė nebuvo tinkamai pašalinta.

Jei tenkinamos pirmoje pastraipoje išdėstytos sąlygos, EIOPA, vadovaudamasi atsargumo principu, gali nustatyti 2 dalyje nurodytą draudimą arba apribojimą prieš PEPP pateikiant rinkai, platinant arba parduodant PEPP klientams.

4.   Imdamasi veiksmų pagal šį straipsnį EIOPA užtikrina, kad veiksmai:

| a) | neturėtų neigiamo poveikio finansų rinkų veiksmingumui ar PEPP santaupų turėtojams – poveikio, kuris būtų neproporcingas tų veiksmų naudos atžvilgiu, arba |
| --- | --- |

a)

neturėtų neigiamo poveikio finansų rinkų veiksmingumui ar PEPP santaupų turėtojams – poveikio, kuris būtų neproporcingas tų veiksmų naudos atžvilgiu, arba

| b) | nesukeltų reguliacinio arbitražo rizikos. |
| --- | --- |

b)

nesukeltų reguliacinio arbitražo rizikos.

Kai kompetentinga institucija ar kompetentingos institucijos imasi priemonių pagal 63 straipsnį, EIOPA gali imtis bet kokių šio straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių nepateikusi 64 straipsnyje numatytos nuomonės.

5.   Prieš priimdama sprendimą imtis veiksmų pagal šį straipsnį, EIOPA informuoja kompetentingas institucijas apie savo siūlomą veiksmą.

6.   EIOPA paskelbia pranešimą apie sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų veiksmų savo interneto svetainėje. Tame pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą arba apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, priemonės įsigalios. Draudimas arba apribojimas taikomas tik veiksmams, kurių imamasi priemonėms įsigaliojus.

7.   EIOPA periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, persvarsto pagal 2 dalį nustatytą draudimą arba apribojimą. Jeigu praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui šis draudimas arba apribojimas neatnaujinamas, jo galiojimo laikas baigiasi.

8.   Bet kokie veiksmai, kurių EIOPA imasi pagal šį straipsnį, yra viršesni už bet kokius veiksmus, kurių anksčiau ėmėsi kompetentinga institucija.

9.   Komisija pagal 72 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas kriterijais ir veiksniais, kuriuos EIOPA taiko spręsdama, ar egzistuoja didelė PEPP santaupų turėtojo apsaugos problema, be kita ko, atsižvelgiant į ilgalaikį pensijos produkto pobūdį, arba grėsmė sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, kaip nurodyta šio straipsnio 3 dalies a punkte.

Tie kriterijai ir veiksniai apima:

| a) | PEPP sudėtingumo laipsnį ir santykį su PEPP santaupų turėtojų, kuriems jis yra pateikiamas rinkoje ir parduodamas, tipu; |
| --- | --- |

a)

PEPP sudėtingumo laipsnį ir santykį su PEPP santaupų turėtojų, kuriems jis yra pateikiamas rinkoje ir parduodamas, tipu;

| b) | PEPP, veiklos arba praktikos inovacijos laipsnį; |
| --- | --- |

b)

PEPP, veiklos arba praktikos inovacijos laipsnį;

| c) | PEPP arba praktikos sukuriamą sverto poveikį; |
| --- | --- |

c)

PEPP arba praktikos sukuriamą sverto poveikį;

| d) | viso PEPP sukaupto kapitalo dydį arba bendrą sumą sklandaus finansų rinkų veikimo ir vientisumo požiūriu. |
| --- | --- |

d)

viso PEPP sukaupto kapitalo dydį arba bendrą sumą sklandaus finansų rinkų veikimo ir vientisumo požiūriu.

66 straipsnis

Bendradarbiavimas ir nuoseklumas

1.   Kiekviena kompetentinga institucija prisideda prie nuoseklaus šio reglamento taikymo visoje Sąjungoje.

2.   Kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (22), direktyvas 2009/65/EB, 2009/138/EB, 2011/61/ES, 2014/65/ES, (ES) 2016/97 ir (ES) 2016/2341.

3.   Kompetentingos institucijos ir EIOPA, vykdydamos atitinkamas savo pareigas pagal šį reglamentą, bendradarbiauja pagal Reglamentą (ES) Nr. 1094/2010.

4.   Kompetentingos institucijos ir EIOPA pagal Reglamentą (ES) Nr. 1094/2010 keičiasi visa informacija ir dokumentais, kurie reikalingi jų atitinkamoms pareigoms pagal šį reglamentą vykdyti ir visų pirma siekiant nustatyti ir šalinti šio reglamento pažeidimus.

5.   Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EIOPA parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuose nurodo bendradarbiavimo ir keitimosi informacija duomenis, taip pat reikalavimus teikti nurodytą informaciją standartiniu formatu, padedančiu palyginti duomenis.

EIOPA tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 15 straipsnį.

X SKYRIUS

SANKCIJOS

67 straipsnis

Administracinės sankcijos ir kitos priemonės

1.   Nedarant poveikio kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimams ir valstybių narių teisei numatyti ir taikyti baudžiamąsias sankcijas, valstybės narės nustato taisykles, kuriomis nustatomos tinkamos administracinės sankcijos ir kitos priemonės, taikomos šio reglamento pažeidimo atvejais, ir imasi visų šių taisyklių įgyvendinimui užtikrinti būtinų priemonių. Numatytos administracinės sankcijos ir kitos priemonės turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

Valstybės narės gali nuspręsti nenustatyti taisyklių dėl administracinių sankcijų, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, kai pagal jų nacionalinę teisę už pažeidimus taikomos baudžiamosios sankcijos.

Ne vėliau kaip iki šio reglamento taikymo pradžios dienos valstybės narės informuoja Komisiją ir EIOPA apie pirmoje ir antroje pastraipose nurodytas taisykles. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir EIOPA apie visus vėlesnius jų pakeitimus.

2.   Administracinės sankcijos ir kitos priemonės, nurodytos šio straipsnio 3 dalyje, taikomos bent tais atvejais, kai:

| a) | 6 straipsnio 1 dalyje nurodyta finansų įmonė pasiekė, kad PEPP būtų įregistruotas, pateikusi neteisingą arba klaidinančią informaciją arba pasinaudojusi kitomis neteisėtomis priemonėmis, pažeisdama 6 ir 7 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

6 straipsnio 1 dalyje nurodyta finansų įmonė pasiekė, kad PEPP būtų įregistruotas, pateikusi neteisingą arba klaidinančią informaciją arba pasinaudojusi kitomis neteisėtomis priemonėmis, pažeisdama 6 ir 7 straipsnius;

| b) | 6 straipsnio 1 dalyje nurodyta finansų įmonė, neturėdama reikiamos registracijos, atitinkamai teikia ar platina produktus su nuoroda „visos Europos asmeninės pensijos produktas“ arba „PEPP“; |
| --- | --- |

b)

6 straipsnio 1 dalyje nurodyta finansų įmonė, neturėdama reikiamos registracijos, atitinkamai teikia ar platina produktus su nuoroda „visos Europos asmeninės pensijos produktas“ arba „PEPP“;

| c) | PEPP teikėjas nesuteikė perkeliamumo paslaugos, pažeisdamas 18 arba 19 straipsnį, arba informacijos apie tą paslaugą, kurią privalėjo pateikti pagal 20 ir 21 straipsnius, arba neįvykdė IV ir V skyriuose, 48 ir 50 straipsniuose bei VII skyriuje nurodytų reikalavimų ir pareigų; |
| --- | --- |

c)

PEPP teikėjas nesuteikė perkeliamumo paslaugos, pažeisdamas 18 arba 19 straipsnį, arba informacijos apie tą paslaugą, kurią privalėjo pateikti pagal 20 ir 21 straipsnius, arba neįvykdė IV ir V skyriuose, 48 ir 50 straipsniuose bei VII skyriuje nurodytų reikalavimų ir pareigų;

| d) | depozitoriumas neįvykdė savo priežiūros pareigų pagal 48 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

depozitoriumas neįvykdė savo priežiūros pareigų pagal 48 straipsnį.

3.   Valstybės narės pagal nacionalinę teisę suteikia kompetentingoms institucijoms įgaliojimus šio straipsnio 2 dalyje išvardytais atvejais skirti bent šias administracines nuobaudas ir taikyti kitas priemones:

| a) | viešą pareiškimą, kuriame nurodoma už pažeidimą atsakingo fizinio arba juridinio asmens tapatybė ir pažeidimo pobūdis pagal 69 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

viešą pareiškimą, kuriame nurodoma už pažeidimą atsakingo fizinio arba juridinio asmens tapatybė ir pažeidimo pobūdis pagal 69 straipsnį;

| b) | įsakymą fiziniam arba juridiniam asmeniui nutraukti pažeidimą ir vengti pakartotinio pažeidimo; |
| --- | --- |

b)

įsakymą fiziniam arba juridiniam asmeniui nutraukti pažeidimą ir vengti pakartotinio pažeidimo;

| c) | laikiną draudimą bet kuriam finansų įmonės valdymo, priežiūros arba administracinio organo nariui ar kuriam kitam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu, vykdyti tokių įmonių valdymo funkcijas; |
| --- | --- |

c)

laikiną draudimą bet kuriam finansų įmonės valdymo, priežiūros arba administracinio organo nariui ar kuriam kitam fiziniam asmeniui, kuris laikomas atsakingu, vykdyti tokių įmonių valdymo funkcijas;

| d) | juridiniam asmeniui – maksimalias administracines baudas, kurių dydis yra bent 5 000 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, – atitinkama suma nacionaline valiuta 2019 m. rugpjūčio 14 d.; |
| --- | --- |

d)

juridiniam asmeniui – maksimalias administracines baudas, kurių dydis yra bent 5 000 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, – atitinkama suma nacionaline valiuta 2019 m. rugpjūčio 14 d.;

| e) | juridiniam asmeniui – maksimalias administracines baudas, nurodytas d punkte, kurios gali siekti iki 10 % bendros metinės apyvartos pagal naujausias turimas ataskaitas, kurias patvirtino valdymo, priežiūros arba administracinis organas; jeigu juridinis asmuo yra patronuojančioji įmonė arba patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, kuri turi parengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES (23), atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos, apibrėžtos atitinkamuose apskaitos teisės aktuose ir nurodytos pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo, priežiūros arba administracinio organo patvirtintose naujausiose turimose konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose; |
| --- | --- |

e)

juridiniam asmeniui – maksimalias administracines baudas, nurodytas d punkte, kurios gali siekti iki 10 % bendros metinės apyvartos pagal naujausias turimas ataskaitas, kurias patvirtino valdymo, priežiūros arba administracinis organas; jeigu juridinis asmuo yra patronuojančioji įmonė arba patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, kuri turi parengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES (23), atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos, apibrėžtos atitinkamuose apskaitos teisės aktuose ir nurodytos pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo, priežiūros arba administracinio organo patvirtintose naujausiose turimose konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose;

| f) | fiziniam asmeniui – administracines baudas, kurių maksimalus dydis yra ne mažesnis kaip 700 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių valiuta nėra euro, – atitinkama suma nacionaline valiuta 2019 m. rugpjūčio 14 d.; |
| --- | --- |

f)

fiziniam asmeniui – administracines baudas, kurių maksimalus dydis yra ne mažesnis kaip 700 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių valiuta nėra euro, – atitinkama suma nacionaline valiuta 2019 m. rugpjūčio 14 d.;

| g) | maksimalias administracines baudas, lygias bent dvigubai naudos, gautos dėl pažeidimo, sumai, kai tą naudą galima nustatyti, net jei ta suma atitinkamai viršija d, e arba f punkte nurodytas didžiausias sumas. |
| --- | --- |

g)

maksimalias administracines baudas, lygias bent dvigubai naudos, gautos dėl pažeidimo, sumai, kai tą naudą galima nustatyti, net jei ta suma atitinkamai viršija d, e arba f punkte nurodytas didžiausias sumas.

4.   Visi sprendimai, kuriais skiriamos 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 3 dalyje nurodytos administracinės sankcijos ar kitos priemonės, turi būti pagrįsti ir juos galima apskųsti teisme.

5.   Naudodamosi savo įgaliojimais pagal 1 dalies pirmą pastraipą ir 3 dalį, kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad administracinės sankcijos ir kitos priemonės duotų šiuo reglamentu siekiamų rezultatų, ir koordinuotų savo veiksmus, kad būtų išvengta galimo dubliavimosi ir sutapimų taikant administracines sankcijas ir kitas priemones tarpvalstybiniais atvejais.

68 straipsnis

Naudojimasis teise skirti administracines sankcijas ir kitas priemones

1.   Kompetentingos institucijos įgaliojimais taikyti 67 straipsnyje nurodytas administracines sankcijas ir kitas priemones naudojasi pagal savo nacionalinę teisinę sistemą:

| a) | veikdamos tiesiogiai; |
| --- | --- |

a)

veikdamos tiesiogiai;

| b) | bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis;

| c) | kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas. |
| --- | --- |

c)

kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas.

2.   Priimdamos sprendimą dėl administracinių sankcijų ar kitų priemonių, taikomų pagal 67 straipsnio 3 dalį, rūšies ir dydžio, kompetentingos institucijos atsižvelgia į visas susijusias aplinkybes, įskaitant, kai tinkama, į:

| a) | pažeidimo reikšmingumą, sunkumą ir trukmę; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo reikšmingumą, sunkumą ir trukmę;

| b) | už pažeidimą atsakingo fizinio ar juridinio asmens atsakomybės laipsnį; |
| --- | --- |

b)

už pažeidimą atsakingo fizinio ar juridinio asmens atsakomybės laipsnį;

| c) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens finansinį pajėgumą, kuris visų pirma nustatomas pagal bendrą atsakingo juridinio asmens apyvartą arba atsakingo fizinio asmens metines pajamas ir grynąjį turtą; |
| --- | --- |

c)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens finansinį pajėgumą, kuris visų pirma nustatomas pagal bendrą atsakingo juridinio asmens apyvartą arba atsakingo fizinio asmens metines pajamas ir grynąjį turtą;

| d) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, dydį; |
| --- | --- |

d)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, dydį;

| e) | trečiųjų asmenų dėl pažeidimo patirtus nuostolius, jei juos galima nustatyti; |
| --- | --- |

e)

trečiųjų asmenų dėl pažeidimo patirtus nuostolius, jei juos galima nustatyti;

| f) | atsakingo fizinio arba juridinio asmens bendradarbiavimo su kompetentingomis institucijomis lygį, nedarant poveikio poreikiui užtikrinti, kad toks asmuo grąžintų gautą pelną ar sumokėtų išvengtiems nuostoliams lygią sumą; |
| --- | --- |

f)

atsakingo fizinio arba juridinio asmens bendradarbiavimo su kompetentingomis institucijomis lygį, nedarant poveikio poreikiui užtikrinti, kad toks asmuo grąžintų gautą pelną ar sumokėtų išvengtiems nuostoliams lygią sumą;

| g) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens anksčiau padarytus pažeidimus. |
| --- | --- |

g)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens anksčiau padarytus pažeidimus.

69 straipsnis

Administracinių sankcijų ir kitų priemonių paskelbimas

1.   Kompetentingos institucijos apie visus sprendimus, kuriais skiriamos administracinės sankcijos ar kitos priemonės už šio reglamento pažeidimą, paskelbia savo oficialioje interneto svetainėje nepagrįstai nedelsdamos po to, kai apie tą sprendimą informuojamas asmuo, kuriam taikyta ta administracinė sankcija ar kita priemonė.

2.   Skelbiant 1 dalyje nurodytą informaciją, nurodoma pažeidimo rūšis ir pobūdis, atsakingų asmenų tapatybė ir taikomos administracinės sankcijos ar kitos priemonės.

3.   Jeigu kompetentingos institucijos mano, kad juridinių asmenų tapatybės arba fizinių asmenų tapatybės ir asmens duomenų paskelbimas, kiekvienu konkrečiu atveju įvertinus tokių duomenų paskelbimo proporcingumą, yra neproporcingas, arba jeigu, kompetentingų institucijų nuomone, paskelbimas kelia grėsmę finansų rinkų stabilumui arba vykdomam tyrimui, kompetentingos institucijos:

| a) | atideda sprendimo taikyti administracinę sankciją ar kitą priemonę paskelbimą tol, kol nelieka priežasčių jo neskelbti; |
| --- | --- |

a)

atideda sprendimo taikyti administracinę sankciją ar kitą priemonę paskelbimą tol, kol nelieka priežasčių jo neskelbti;

| b) | paskelbia sprendimą taikyti administracinę sankciją ar kitą priemonę, pagrįstą laikotarpį, jei numatoma, kad per tą laikotarpį nebeliks priežasčių, dėl kurių reikėtų skelbti nuasmenintą sprendimą, nenurodydama adresato tapatybės ir asmens duomenų, jeigu tokiu nuasmenintu skelbimu užtikrinama veiksminga susijusių asmens duomenų apsauga, arba |
| --- | --- |

b)

paskelbia sprendimą taikyti administracinę sankciją ar kitą priemonę, pagrįstą laikotarpį, jei numatoma, kad per tą laikotarpį nebeliks priežasčių, dėl kurių reikėtų skelbti nuasmenintą sprendimą, nenurodydama adresato tapatybės ir asmens duomenų, jeigu tokiu nuasmenintu skelbimu užtikrinama veiksminga susijusių asmens duomenų apsauga, arba

| c) | apskritai neskelbia sprendimo taikyti administracinę sankciją ar kitą priemonę, jeigu manoma, jog taikant a ir b punktuose nurodytas galimybes būtų nepakankamai užtikrinta:






  i) | kad finansų rinkų stabilumui nekils pavojus; |
| --- | --- | --- |

c)

apskritai neskelbia sprendimo taikyti administracinę sankciją ar kitą priemonę, jeigu manoma, jog taikant a ir b punktuose nurodytas galimybes būtų nepakankamai užtikrinta:

i)

kad finansų rinkų stabilumui nekils pavojus;

| ii) | tokių sprendimų paskelbimo proporcingumas priemonių, kurios laikomos nesvarbiomis, atžvilgiu. |
| --- | --- |

ii)

tokių sprendimų paskelbimo proporcingumas priemonių, kurios laikomos nesvarbiomis, atžvilgiu.

4.   Tuo atveju, kai pagal 3 dalies b punktą nusprendžiama paskelbti nuasmenintą sprendimą dėl administracinės sankcijos ar kitos priemonės, atitinkamų duomenų paskelbimas gali būti atidėtas. Jeigu sprendimas taikyti administracinę nuobaudą ar kitą priemonę yra apskųstas atitinkamoms teisminėms institucijoms, kompetentingos institucijos taip pat nedelsdamos tą informaciją ir visą vėlesnę informaciją apie tokio apeliacinio skundo rezultatą pateikia savo oficialioje interneto svetainėje. Taip pat paskelbiama apie visus teisminės institucijos sprendimus panaikinti sprendimą taikyti administracinę sankciją ar kitą priemonę.

5.   Kompetentingos institucijos užtikrina, kad bet kokia pagal 1–4 dalis paskelbta informacija jų oficialiose interneto svetainėse būtų laikoma bent penkerius metus po jos paskelbimo. Į paskelbtą informaciją įtraukti asmens duomenys kompetentingų institucijų oficialiose interneto svetainėse laikomi tik tokį laikotarpį, kuris būtinas, vadovaujantis taikytinomis duomenų apsaugos taisyklėmis.

70 straipsnis

Pareiga pateikti EIOPA informaciją, susijusią su administracinėmis sankcijomis arba kitomis priemonėmis

1.   Kompetentingos institucijos praneša EIOPA apie visas taikytas, bet pagal 69 straipsnio 3 dalies c punktą viešai nepaskelbtas administracines sankcijas ir kitas priemones, įskaitant visus su jomis susijusius skundus ir tų skundų nagrinėjimo rezultatus.

2.   Kompetentingos institucijos kasmet pateikia EIOPA apibendrintą informaciją apie visas administracines sankcijas ir kitas priemones, taikytas pagal 67 straipsnį.

EIOPA tą informaciją skelbia metinėje ataskaitoje.

3.   Jeigu valstybės narės pagal 67 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą nusprendė skirti baudžiamąsias sankcijas už šio reglamento pažeidimus, jų kompetentingos institucijos kasmet pateikia EIOPA anoniminius ir apibendrintus duomenis apie visus vykdytus nusikalstamų veikų tyrimus ir skirtas baudžiamąsias sankcijas. EIOPA anoniminius duomenis apie skirtas baudžiamąsias sankcijas skelbia metinėje ataskaitoje.

4.   Kai kompetentingos institucijos viešai paskelbia apie administracinę sankciją, kitą priemonę ar baudžiamąją sankciją, jos tuo pačiu metu apie tas sankcijas ar priemonę praneša EIOPA.

XI SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

71 straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas

Tvarkydami asmens duomenis pagal šį reglamentą, PEPP teikėjai, PEPP platintojai ir kompetentingos institucijos šiame reglamente numatytas užduotis atlieka pagal Reglamentą (ES) 2016/679 ir Direktyvą 2002/58/EB. Tvarkydama asmens duomenis pagal šį reglamentą, EIOPA laikosi Reglamento (ES) 2018/1725.

72 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   40 straipsnio 9 dalyje, 45 straipsnio 4 dalyje ir 65 straipsnio 9 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo 2019 m. rugpjūčio 14 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 40 straipsnio 9 dalyje, 45 straipsnio 4 dalyje ir 65 straipsnio 9 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 40 straipsnio 9 dalį, 45 straipsnio 4 dalį arba 65 straipsnio 9 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.

73 straipsnis

Vertinimas ir ataskaita

1.   Praėjus penkeriems metams po šio reglamento taikymo pradžios datos ir vėliau kas penkerius metus Komisija įvertina šį reglamentą ir ataskaitą su pagrindinėmis išvadomis, pasikonsultavusi su EIOPA ir su kitomis EPI, kai tinkama, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. Kai tinkama, su ta ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

2.   Ataskaitoje visų pirma atsižvelgiama į šiuos dalykus:

| a) | kaip veikia PEPP registravimo procedūra pagal II skyrių; |
| --- | --- |

a)

kaip veikia PEPP registravimo procedūra pagal II skyrių;

| b) | perkeliamumą, visų pirma PEPP santaupų turėtojams siūlomas subsąskaitas ir galimybę toliau mokėti įmokas į paskutinę atidarytą subsąskaitą, kaip nurodyta 20 straipsnio 3 ir 4 dalyse; |
| --- | --- |

b)

perkeliamumą, visų pirma PEPP santaupų turėtojams siūlomas subsąskaitas ir galimybę toliau mokėti įmokas į paskutinę atidarytą subsąskaitą, kaip nurodyta 20 straipsnio 3 ir 4 dalyse;

| c) | partnerysčių kūrimą; |
| --- | --- |

c)

partnerysčių kūrimą;

| d) | teikėjo keitimo paslaugos veikimą ir mokesčių bei rinkliavų lygį; |
| --- | --- |

d)

teikėjo keitimo paslaugos veikimą ir mokesčių bei rinkliavų lygį;

| e) | PEPP įsiskverbimo į rinką lygį ir šio reglamento poveikį apsirūpinimui pensija visoje Europoje, įskaitant esamų produktų pakeitimą ir pagrindinio PEPP naudojimo mastą; |
| --- | --- |

e)

PEPP įsiskverbimo į rinką lygį ir šio reglamento poveikį apsirūpinimui pensija visoje Europoje, įskaitant esamų produktų pakeitimą ir pagrindinio PEPP naudojimo mastą;

| f) | skundų nagrinėjimo procedūrą; |
| --- | --- |

f)

skundų nagrinėjimo procedūrą;

| g) | ASV veiksnių integravimą į PEPP investavimo politiką; |
| --- | --- |

g)

ASV veiksnių integravimą į PEPP investavimo politiką;

| h) | mokesčių, rinkliavų ir išlaidų, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai padengia PEPP santaupų turėtojai, lygį, įskaitant galimų rinkos nepakankamumo atvejų vertinimą; |
| --- | --- |

h)

mokesčių, rinkliavų ir išlaidų, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai padengia PEPP santaupų turėtojai, lygį, įskaitant galimų rinkos nepakankamumo atvejų vertinimą;

| i) | kaip PEPP teikėjai laikosi šio reglamento nuostatų ir galiojančių sektorinėje teisėje nustatytų standartų; |
| --- | --- |

i)

kaip PEPP teikėjai laikosi šio reglamento nuostatų ir galiojančių sektorinėje teisėje nustatytų standartų;

| j) | ar PEPP teikėjai taiko skirtingus rizikos mažinimo metodus; |
| --- | --- |

j)

ar PEPP teikėjai taiko skirtingus rizikos mažinimo metodus;

| k) | ar PEPP teikiami naudojantis laisve teikti paslaugas ir įsisteigimo laisve; |
| --- | --- |

k)

ar PEPP teikiami naudojantis laisve teikti paslaugas ir įsisteigimo laisve;

| l) | ar būtų naudinga atskleisti informaciją apie produkto ankstesnės veiklos rezultatus būsimiems PEPP santaupų turėtojams, atsižvelgiant į informaciją, naudojamą sudarant veiklos rezultatų scenarijus, kurie bus įtraukti į PEPP; |
| --- | --- |

l)

ar būtų naudinga atskleisti informaciją apie produkto ankstesnės veiklos rezultatus būsimiems PEPP santaupų turėtojams, atsižvelgiant į informaciją, naudojamą sudarant veiklos rezultatų scenarijus, kurie bus įtraukti į PEPP;

| m) | ar per PEPP santaupų turėtojams teikiamas konsultacijas suteikiama pakankamai informacijos, ypač apie galimas išmokų formas. |
| --- | --- |

m)

ar per PEPP santaupų turėtojams teikiamas konsultacijas suteikiama pakankamai informacijos, ypač apie galimas išmokų formas.

Atliekant pirmos pastraipos e punkte nurodytą vertinimą turi būti atsižvelgiama į subsąskaitų neatidarymo priežastis tam tikrose valstybėse narėse ir įvertinama PEPP teikėjų padaryta pažanga ir pastangos ieškant techninių sprendimų, kad subsąskaitas būtų galima atidaryti.

3.   Komisija įsteigia grupę ir į ją įtraukia atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, kad ji nuolat stebėtų PEPP plėtojimą ir PEPP sistemos įgyvendinimą. Tą grupę sudaro bent EIOPA, kompetentingos institucijos, pramonės ir vartotojų atstovai bei nepriklausomi ekspertai.

Grupės sekretoriatas yra EIOPA.

74 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas pradedamas taikyti praėjus 12 mėnesių nuo šiame reglamente numatytų deleguotųjų aktų, nurodytų 28 straipsnio 5 dalyje, 30 straipsnio 2 dalyje, 33 straipsnio 3 dalyje, 36 straipsnio 2 dalyje, 37 straipsnio 2 dalyje, 45 straipsnio 3 dalyje ir 46 straipsnio 3 dalyje, paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 81, 2018 3 2, p. 139.

1

(2)  
  2019 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  OL C 11, 2018 1 12, p. 24.

3

(4)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas Nr. 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

4

(5)  
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2341 dėl profesinių pensijų įstaigų (PPĮ) veiklos ir priežiūros (OL L 354, 2016 12 23, p. 37).

5

(6)  
  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2014 dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų (OL L 352, 2014 12 9, p. 1).

6

(7)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

7

(8)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

8

(9)  
  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

9

(10)  
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

10

(11)  
  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/760 dėl Europos ilgalaikių investicijų fondų (OL L 123, 2015 5 19, p. 98).

11

(12)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

12

(13)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

13

(14)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

14

(15)  
  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

15

(16)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

16

(17)  
  2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (OL L 26, 2016 2 2, p. 19).

17

(18)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

18

(19)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

19

(20)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

20

(21)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Direktyva dėl vartotojų AGS) (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

21

(22)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

22

(23)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

23

---

| 2019 7 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/64

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/1239

2019 m. birželio 20 d.

kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/65/ES (3) reikalaujama, kad valstybės narės pripažintų į Sąjungos uostus atplaukiančių ir iš jų išplaukiančių laivų pareigų teikti pranešimus vykdymą naudojant elektroninę formą ir užtikrintų jų perdavimą naudojantis vieno langelio sistema, kad sudarytų palankesnes sąlygas jūrų transportui ir jį pagreitintų; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/65/ES (3) reikalaujama, kad valstybės narės pripažintų į Sąjungos uostus atplaukiančių ir iš jų išplaukiančių laivų pareigų teikti pranešimus vykdymą naudojant elektroninę formą ir užtikrintų jų perdavimą naudojantis vieno langelio sistema, kad sudarytų palankesnes sąlygas jūrų transportui ir jį pagreitintų;

| (2) | jūrų transportas yra prekybos ir ryšių bendrojoje rinkoje ir už jos ribų pagrindas. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jūrų transportui ir dar labiau sumažinti laivybos įmonėms tenkančią administracinę naštą, reikia labiau supaprastinti ir suderinti informavimo procedūras, pagal kurias vykdomos Sąjungos teisės aktuose, tarptautiniuose teisės aktuose ir valstybių narių nacionalinėje teisėje laivybos įmonėms nustatytos pranešimų teikimo pareigos, tos procedūros turėtų būti technologiškai neutralios ir jomis turėtų būti skatinami perspektyvūs pranešimų teikimo sprendimai; |
| --- | --- |

(2)

jūrų transportas yra prekybos ir ryšių bendrojoje rinkoje ir už jos ribų pagrindas. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jūrų transportui ir dar labiau sumažinti laivybos įmonėms tenkančią administracinę naštą, reikia labiau supaprastinti ir suderinti informavimo procedūras, pagal kurias vykdomos Sąjungos teisės aktuose, tarptautiniuose teisės aktuose ir valstybių narių nacionalinėje teisėje laivybos įmonėms nustatytos pranešimų teikimo pareigos, tos procedūros turėtų būti technologiškai neutralios ir jomis turėtų būti skatinami perspektyvūs pranešimų teikimo sprendimai;

| (3) | tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba dažnai ragina nustatyti daugiau sąveikumo ir išsamesnius, patogesnius naudoti komunikacijos ir informacijos srautus, siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą ir patenkinti piliečių ir įmonių poreikius; |
| --- | --- |

(3)

tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba dažnai ragina nustatyti daugiau sąveikumo ir išsamesnius, patogesnius naudoti komunikacijos ir informacijos srautus, siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą ir patenkinti piliečių ir įmonių poreikius;

| (4) | pagrindinis šio reglamento tikslas – nustatyti suderintas informacijos, reikalingos laivui lankantis uoste, teikimo taisykles, visų pirma užtikrinant, kad tuos pačius duomenų rinkinius būtų galima tuo pačiu būdu pateikti kiekvienai jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai. Šiuo reglamentu taip pat siekiama palengvinti informacijos perdavimą tarp pranešimų teikėjų, atitinkamų institucijų ir uosto paslaugų teikėjų, aptarnaujančių įplaukimo uostą, ir kitų valstybių narių. Dėl šio reglamento taikymo neturėtų pasikeisti pranešimų teikimo pareigų terminai ar esmė, taip pat neturėtų būti daroma įtaka paskesniam informacijos saugojimui ir tvarkymui Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(4)

pagrindinis šio reglamento tikslas – nustatyti suderintas informacijos, reikalingos laivui lankantis uoste, teikimo taisykles, visų pirma užtikrinant, kad tuos pačius duomenų rinkinius būtų galima tuo pačiu būdu pateikti kiekvienai jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai. Šiuo reglamentu taip pat siekiama palengvinti informacijos perdavimą tarp pranešimų teikėjų, atitinkamų institucijų ir uosto paslaugų teikėjų, aptarnaujančių įplaukimo uostą, ir kitų valstybių narių. Dėl šio reglamento taikymo neturėtų pasikeisti pranešimų teikimo pareigų terminai ar esmė, taip pat neturėtų būti daroma įtaka paskesniam informacijos saugojimui ir tvarkymui Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu;

| (5) | kiekvienoje valstybėje narėje esama jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema turėtų būti tvarkoma kaip technologiškai neutralios ir sąveikios Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinkos (toliau – EMSWe) pagrindas. Jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema turėtų veikti kaip visapusiška jūrų transporto vežėjų pranešimų teikimo prieiga, atliekanti pranešimų teikėjų duomenų rinkimo ir duomenų perdavimo visoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir uosto paslaugų teikėjams funkcijas; |
| --- | --- |

(5)

kiekvienoje valstybėje narėje esama jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema turėtų būti tvarkoma kaip technologiškai neutralios ir sąveikios Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinkos (toliau – EMSWe) pagrindas. Jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema turėtų veikti kaip visapusiška jūrų transporto vežėjų pranešimų teikimo prieiga, atliekanti pranešimų teikėjų duomenų rinkimo ir duomenų perdavimo visoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir uosto paslaugų teikėjams funkcijas;

| (6) | siekiant padidinti jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų veiksmingumą ir pasirengti būsimiems pokyčiams, turėtų būti galima valstybėse narėse išlaikyti esamą arba nustatyti naują tvarką dėl jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos naudojimo siekiant pranešti panašią informaciją apie kitų rūšių transportą; |
| --- | --- |

(6)

siekiant padidinti jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų veiksmingumą ir pasirengti būsimiems pokyčiams, turėtų būti galima valstybėse narėse išlaikyti esamą arba nustatyti naują tvarką dėl jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos naudojimo siekiant pranešti panašią informaciją apie kitų rūšių transportą;

| (7) | tų jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų naudotojo sąsajos turėtų būti suderintos Sąjungos lygmeniu, kad pranešimų teikėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos teikti pranešimus ir dar labiau sumažinta administracinė našta. Šis derinimas turėtų būti įgyvendintas kiekvienoje jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje naudojant Sąjungos lygmeniu sukurtą bendrosios sąsajos programinę įrangą, skirtą informacijos mainams tarp sistemų. Valstybės narės turėtų būti atsakingos už sąsajos modulio integravimą, valdymą ir reguliarų laiku atliekamą programinės įrangos naujinimą, kai Komisija pateikia naujas versijas. Komisija turėtų plėtoti šį modulį ir prireikus teikti atnaujinimus, nes skaitmeninės technologijos plėtojamos sparčiai ir bet kokie technologiniai sprendimai galėtų greitai tapti pasenę, palyginti su naujais pokyčiais; |
| --- | --- |

(7)

tų jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų naudotojo sąsajos turėtų būti suderintos Sąjungos lygmeniu, kad pranešimų teikėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos teikti pranešimus ir dar labiau sumažinta administracinė našta. Šis derinimas turėtų būti įgyvendintas kiekvienoje jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje naudojant Sąjungos lygmeniu sukurtą bendrosios sąsajos programinę įrangą, skirtą informacijos mainams tarp sistemų. Valstybės narės turėtų būti atsakingos už sąsajos modulio integravimą, valdymą ir reguliarų laiku atliekamą programinės įrangos naujinimą, kai Komisija pateikia naujas versijas. Komisija turėtų plėtoti šį modulį ir prireikus teikti atnaujinimus, nes skaitmeninės technologijos plėtojamos sparčiai ir bet kokie technologiniai sprendimai galėtų greitai tapti pasenę, palyginti su naujais pokyčiais;

| (8) | kiti valstybių narių ir paslaugų teikėjų užtikrinami pranešimų teikimo kanalai, pavyzdžiui, uostų bendruomenių sistemos, galėtų būti ir toliau naudojami kaip pasirenkama pranešimų teikimo prieiga ir turėtų būti galima jais naudotis kaip paslaugų teikėjais; |
| --- | --- |

(8)

kiti valstybių narių ir paslaugų teikėjų užtikrinami pranešimų teikimo kanalai, pavyzdžiui, uostų bendruomenių sistemos, galėtų būti ir toliau naudojami kaip pasirenkama pranešimų teikimo prieiga ir turėtų būti galima jais naudotis kaip paslaugų teikėjais;

| (9) | siekiant, kad nebūtų nustatyta neproporcinga administracinė našta žemyninėms valstybėms narėms, kurios neturi jūrų uostų, tokioms valstybėms narėms turėtų būti netaikoma pareiga kurti, nustatyti, valdyti ir padaryti prieinamą jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą. Tai reiškia, kad kol tokios valstybės narės naudojasi šia išimtimi, jos neturėtų būti įpareigotos vykdyti pareigų, kurios yra susijusios su jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos kūrimu, nustatymu, valdymu ir padarymu prieinamą; |
| --- | --- |

(9)

siekiant, kad nebūtų nustatyta neproporcinga administracinė našta žemyninėms valstybėms narėms, kurios neturi jūrų uostų, tokioms valstybėms narėms turėtų būti netaikoma pareiga kurti, nustatyti, valdyti ir padaryti prieinamą jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą. Tai reiškia, kad kol tokios valstybės narės naudojasi šia išimtimi, jos neturėtų būti įpareigotos vykdyti pareigų, kurios yra susijusios su jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos kūrimu, nustatymu, valdymu ir padarymu prieinamą;

| (10) | patogi naudoti grafinė naudotojo sąsaja su bendromis funkcijomis turėtų būti jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos dalis, skirta tam, kad pranešimų teikėjai pranešimus galėtų teikti rankiniu būdu. Valstybės narės turėtų pasiūlyti pranešimų teikėjams grafinę naudotojo sąsają kaip priemonę duomenims įvesti rankiniu būdu, be kita ko, nusiunčiant suderintas skaitmenines lentelines skaičiuokles. Be to, kad būtų užtikrintos bendros funkcijos, Komisija ir valstybės narės turėtų koordinuoti pastangas siekiant užtikrinti, kad grafinių naudotojo sąsajų naudotojų patirtis būtų kuo panašesnė; |
| --- | --- |

(10)

patogi naudoti grafinė naudotojo sąsaja su bendromis funkcijomis turėtų būti jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos dalis, skirta tam, kad pranešimų teikėjai pranešimus galėtų teikti rankiniu būdu. Valstybės narės turėtų pasiūlyti pranešimų teikėjams grafinę naudotojo sąsają kaip priemonę duomenims įvesti rankiniu būdu, be kita ko, nusiunčiant suderintas skaitmenines lentelines skaičiuokles. Be to, kad būtų užtikrintos bendros funkcijos, Komisija ir valstybės narės turėtų koordinuoti pastangas siekiant užtikrinti, kad grafinių naudotojo sąsajų naudotojų patirtis būtų kuo panašesnė;

| (11) | naujos skaitmeninės technologijos suteikia vis daugiau galimybių didinti jūrų transporto sektoriaus efektyvumą ir mažinti administracinę naštą. Kad tokių naujų technologijų teikiama nauda būtų pasinaudota kuo anksčiau, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais iš dalies keičiamos darniosios pranešimų teikimo aplinkos techninės specifikacijos, standartai ir procedūros. Juos priimant turėtų būti palikta lanksčių galimybių rinkos dalyviams kurti naujas skaitmenines technologijas, taip pat į naujas technologijas turėtų būti atsižvelgta peržiūrint šį reglamentą; |
| --- | --- |

(11)

naujos skaitmeninės technologijos suteikia vis daugiau galimybių didinti jūrų transporto sektoriaus efektyvumą ir mažinti administracinę naštą. Kad tokių naujų technologijų teikiama nauda būtų pasinaudota kuo anksčiau, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais iš dalies keičiamos darniosios pranešimų teikimo aplinkos techninės specifikacijos, standartai ir procedūros. Juos priimant turėtų būti palikta lanksčių galimybių rinkos dalyviams kurti naujas skaitmenines technologijas, taip pat į naujas technologijas turėtų būti atsižvelgta peržiūrint šį reglamentą;

| (12) | pranešimų teikėjams tinkama parama ir informacija apie procesus ir techninius reikalavimus, susijusius su jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos naudojimu, turėtų būti teikiama lengvai prieinamose ir patogiose naudoti nacionalinėse svetainėse, kurioms taikomi bendrieji išvaizdos ir patogumo standartai; |
| --- | --- |

(12)

pranešimų teikėjams tinkama parama ir informacija apie procesus ir techninius reikalavimus, susijusius su jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos naudojimu, turėtų būti teikiama lengvai prieinamose ir patogiose naudoti nacionalinėse svetainėse, kurioms taikomi bendrieji išvaizdos ir patogumo standartai;

| (13) | Konvencijoje dėl tarptautinės jūrų laivybos sąlygų lengvinimo (toliau – FAL konvencija) (4) nustatyta, kad valdžios institucijos visais atvejais turi reikalauti pranešti tik svarbiausią informaciją ir kuo labiau sumažinti informacijos elementų skaičių. Tačiau atsižvelgiant į vietos sąlygas laivybos saugai užtikrinti gali būti reikalinga specifinė informacija; |
| --- | --- |

(13)

Konvencijoje dėl tarptautinės jūrų laivybos sąlygų lengvinimo (toliau – FAL konvencija) (4) nustatyta, kad valdžios institucijos visais atvejais turi reikalauti pranešti tik svarbiausią informaciją ir kuo labiau sumažinti informacijos elementų skaičių. Tačiau atsižvelgiant į vietos sąlygas laivybos saugai užtikrinti gali būti reikalinga specifinė informacija;

| (14) | siekiant sudaryti sąlygas EMSWe veikti, būtina sudaryti išsamų EMSWe duomenų rinkinį, kuris turėtų apimti visus informacijos elementus, kurie galėtų būti reikalingi nacionalinėms institucijoms ar uostų veiklos vykdytojams administraciniais ar veiklos tikslais, kai laivas lankosi uoste. Sudarydama EMSWe duomenų rinkinį, Komisija turėtų atsižvelgti į susijusį darbą, atliktą tarptautiniu lygmeniu. Kadangi pareigų teikti pranešimus aprėptis įvairiose valstybėse narėse skiriasi, atitinkamoje valstybėje narėje turėtų būti sukurta tokia jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema, kad EMSWe duomenų rinkinys būtų priimamas be pakeitimų ir būtų atmetama informacija, kuri tai valstybei narei nėra aktuali; |
| --- | --- |

(14)

siekiant sudaryti sąlygas EMSWe veikti, būtina sudaryti išsamų EMSWe duomenų rinkinį, kuris turėtų apimti visus informacijos elementus, kurie galėtų būti reikalingi nacionalinėms institucijoms ar uostų veiklos vykdytojams administraciniais ar veiklos tikslais, kai laivas lankosi uoste. Sudarydama EMSWe duomenų rinkinį, Komisija turėtų atsižvelgti į susijusį darbą, atliktą tarptautiniu lygmeniu. Kadangi pareigų teikti pranešimus aprėptis įvairiose valstybėse narėse skiriasi, atitinkamoje valstybėje narėje turėtų būti sukurta tokia jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema, kad EMSWe duomenų rinkinys būtų priimamas be pakeitimų ir būtų atmetama informacija, kuri tai valstybei narei nėra aktuali;

| (15) | išimtinėmis aplinkybėmis valstybė narė turėtų galėti pranešimų teikėjų prašyti papildomų duomenų elementų. Tokios išimtinės aplinkybės gali susidaryti, pavyzdžiui, kai reikia skubiai apsaugoti vidaus tvarką ir saugumą arba pašalinti rimtą grėsmę žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai. Išimtinių aplinkybių sąvoka turėtų būti aiškinama griežtai; |
| --- | --- |

(15)

išimtinėmis aplinkybėmis valstybė narė turėtų galėti pranešimų teikėjų prašyti papildomų duomenų elementų. Tokios išimtinės aplinkybės gali susidaryti, pavyzdžiui, kai reikia skubiai apsaugoti vidaus tvarką ir saugumą arba pašalinti rimtą grėsmę žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai. Išimtinių aplinkybių sąvoka turėtų būti aiškinama griežtai;

| (16) | atitinkamos pranešimų teikimo pareigos, nustatytos Sąjungos ir tarptautiniuose teisės aktuose, turėtų būti išvardytos šio reglamento priede. Išsamus EMSWe duomenų rinkinys turėtų būti sudarytas remiantis tomis pranešimų teikimo pareigomis. Priede taip pat turėtų būti nurodytos atitinkamos nacionaliniu lygmeniu taikomų pranešimų teikimo pareigų kategorijos, o valstybės narės turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos iš dalies keisti EMSWe duomenų rinkinį remiantis jų nacionalinės teisės aktuose ir reikalavimuose nustatytomis pranešimų teikimo pareigomis. Sąjungos teisės aktuose, kuriais EMSWe duomenų rinkinys iš dalies keičiamas remiantis nacionalinės teisės aktuose ir reikalavimuose nustatyta pranešimų teikimo pareiga, turėtų būti daroma aiški nuoroda į tuos nacionalinės teisės aktus ir reikalavimus; |
| --- | --- |

(16)

atitinkamos pranešimų teikimo pareigos, nustatytos Sąjungos ir tarptautiniuose teisės aktuose, turėtų būti išvardytos šio reglamento priede. Išsamus EMSWe duomenų rinkinys turėtų būti sudarytas remiantis tomis pranešimų teikimo pareigomis. Priede taip pat turėtų būti nurodytos atitinkamos nacionaliniu lygmeniu taikomų pranešimų teikimo pareigų kategorijos, o valstybės narės turėtų turėti galimybę prašyti Komisijos iš dalies keisti EMSWe duomenų rinkinį remiantis jų nacionalinės teisės aktuose ir reikalavimuose nustatytomis pranešimų teikimo pareigomis. Sąjungos teisės aktuose, kuriais EMSWe duomenų rinkinys iš dalies keičiamas remiantis nacionalinės teisės aktuose ir reikalavimuose nustatyta pranešimų teikimo pareiga, turėtų būti daroma aiški nuoroda į tuos nacionalinės teisės aktus ir reikalavimus;

| (17) | kai informacija iš jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos yra perduodama kompetentingoms institucijoms, perdavimas turėtų būti atliekamas laikantis bendrųjų duomenų reikalavimų, formatų ir kodų, skirtų pranešimų teikimo pareigoms ir pranešimų teikimo formalumams, numatytų priede išvardytuose Sąjungos teisės aktuose, ir naudojantis tuose teisės aktuose nustatytomis IT sistemomis, pavyzdžiui, elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis, nurodytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 (5) 6 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(17)

kai informacija iš jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos yra perduodama kompetentingoms institucijoms, perdavimas turėtų būti atliekamas laikantis bendrųjų duomenų reikalavimų, formatų ir kodų, skirtų pranešimų teikimo pareigoms ir pranešimų teikimo formalumams, numatytų priede išvardytuose Sąjungos teisės aktuose, ir naudojantis tuose teisės aktuose nustatytomis IT sistemomis, pavyzdžiui, elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis, nurodytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013 (5) 6 straipsnio 1 dalyje;

| (18) | įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti atsižvelgiama į nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis įdiegtas sistemas SAFESeaNet, kuriomis ir toliau turėtų būti sudaromos palankesnės sąlygos valstybėms narėms keistis per jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą gauta informacija ir ją perduoti vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB (6); |
| --- | --- |

(18)

įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti atsižvelgiama į nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis įdiegtas sistemas SAFESeaNet, kuriomis ir toliau turėtų būti sudaromos palankesnės sąlygos valstybėms narėms keistis per jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą gauta informacija ir ją perduoti vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB (6);

| (19) | uostai nėra galutinė krovinių paskirties vieta. Laivo lankymosi uoste efektyvumas daro poveikį visai logistikos grandinei, susijusiai su krovinių ir keleivių vežimu į uostus ir iš jų. Siekiant užtikrinti sąveikumą, daugiarūšiškumą ir sklandžią jūrų transporto integraciją visoje logistikos grandinėje ir sudaryti palankesnes sąlygas kitų rūšių transportui, turėtų būti numatyta galimybė jūrų sektoriaus nacionalinėms vieno langelio sistemoms keistis atitinkama informacija, pavyzdžiui, informacija apie atplaukimo ir išplaukimo laiką, su panašiomis kitų rūšių transportui sukurtomis sistemomis; |
| --- | --- |

(19)

uostai nėra galutinė krovinių paskirties vieta. Laivo lankymosi uoste efektyvumas daro poveikį visai logistikos grandinei, susijusiai su krovinių ir keleivių vežimu į uostus ir iš jų. Siekiant užtikrinti sąveikumą, daugiarūšiškumą ir sklandžią jūrų transporto integraciją visoje logistikos grandinėje ir sudaryti palankesnes sąlygas kitų rūšių transportui, turėtų būti numatyta galimybė jūrų sektoriaus nacionalinėms vieno langelio sistemoms keistis atitinkama informacija, pavyzdžiui, informacija apie atplaukimo ir išplaukimo laiką, su panašiomis kitų rūšių transportui sukurtomis sistemomis;

| (20) | siekiant didinti jūrų transporto efektyvumą ir riboti informacijos, kuri privalo būti pateikta veiklos tikslais, kai laivas lankosi uoste, dubliavimą, jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje pranešimų teikėjų pateikta informacija taip pat turėtų būti dalijamasi su tam tikrais kitais subjektais, pavyzdžiui, uosto ar terminalo veiklos vykdytojais, kai pranešimų teikėjas tam suteikia leidimą ir atsižvelgiant į būtinybę laikytis konfidencialumo, neskelbtinos komercinės informacijos ir teisinių apribojimų. Šio reglamento tikslas – pagerinti duomenų tvarkymą taikant vienkartinio duomenų pateikimo principą, kai vykdomos ataskaitų teikimo pareigos; |
| --- | --- |

(20)

siekiant didinti jūrų transporto efektyvumą ir riboti informacijos, kuri privalo būti pateikta veiklos tikslais, kai laivas lankosi uoste, dubliavimą, jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje pranešimų teikėjų pateikta informacija taip pat turėtų būti dalijamasi su tam tikrais kitais subjektais, pavyzdžiui, uosto ar terminalo veiklos vykdytojais, kai pranešimų teikėjas tam suteikia leidimą ir atsižvelgiant į būtinybę laikytis konfidencialumo, neskelbtinos komercinės informacijos ir teisinių apribojimų. Šio reglamento tikslas – pagerinti duomenų tvarkymą taikant vienkartinio duomenų pateikimo principą, kai vykdomos ataskaitų teikimo pareigos;

| (21) | Reglamente (ES) Nr. 952/2013 nustatyta, kad į Sąjungos muitų teritoriją įvežti kroviniai turi būti nurodyti įvežimo bendrojoje deklaracijoje, kuri turi būti pateikta muitinėms elektroniniu būdu. Atsižvelgiant į įvežimo bendrojoje deklaracijoje pateiktos informacijos svarbą saugumo ir finansinės rizikos valdymui, šiuo metu kuriama speciali įvežimo bendrųjų deklaracijų teikimo ir administravimo Sąjungos muitų teritorijoje elektroninė sistema. Todėl nebus galimybės įvežimo bendrųjų deklaracijų pateikti per suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulį. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad kai kurie duomenų elementai, pateikiami įvežimo bendrojoje deklaracijoje, taip pat yra būtini kitiems muitinės ir jūrų sektoriaus pranešimų teikimo įpareigojimams įvykdyti, kai laivas lankosi Sąjungos uoste, įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų elementus turėtų būti galima apdoroti EMSWe. Taip pat turėtų būti numatyta galimybė jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai gauti atitinkamą informaciją, kuri jau buvo pateikta įvežimo bendrojoje deklaracijoje; |
| --- | --- |

(21)

Reglamente (ES) Nr. 952/2013 nustatyta, kad į Sąjungos muitų teritoriją įvežti kroviniai turi būti nurodyti įvežimo bendrojoje deklaracijoje, kuri turi būti pateikta muitinėms elektroniniu būdu. Atsižvelgiant į įvežimo bendrojoje deklaracijoje pateiktos informacijos svarbą saugumo ir finansinės rizikos valdymui, šiuo metu kuriama speciali įvežimo bendrųjų deklaracijų teikimo ir administravimo Sąjungos muitų teritorijoje elektroninė sistema. Todėl nebus galimybės įvežimo bendrųjų deklaracijų pateikti per suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulį. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad kai kurie duomenų elementai, pateikiami įvežimo bendrojoje deklaracijoje, taip pat yra būtini kitiems muitinės ir jūrų sektoriaus pranešimų teikimo įpareigojimams įvykdyti, kai laivas lankosi Sąjungos uoste, įvežimo bendrosios deklaracijos duomenų elementus turėtų būti galima apdoroti EMSWe. Taip pat turėtų būti numatyta galimybė jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai gauti atitinkamą informaciją, kuri jau buvo pateikta įvežimo bendrojoje deklaracijoje;

| (22) | siekiant, kad būtų visapusiškai suderinti pranešimų teikimo reikalavimai, muitinės, jūrų sektoriaus ir kitos atitinkamos institucijos turėtų bendradarbiauti tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmenimis. Nacionaliniai koordinatoriai, kuriems pavestos konkrečios pareigos, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas, kad tas bendradarbiavimas būtų veiksmingas, o jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos sklandžiai veiktų; |
| --- | --- |

(22)

siekiant, kad būtų visapusiškai suderinti pranešimų teikimo reikalavimai, muitinės, jūrų sektoriaus ir kitos atitinkamos institucijos turėtų bendradarbiauti tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmenimis. Nacionaliniai koordinatoriai, kuriems pavestos konkrečios pareigos, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas, kad tas bendradarbiavimas būtų veiksmingas, o jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos sklandžiai veiktų;

| (23) | siekiant sudaryti sąlygas pakartotinai panaudoti informaciją, pateiktą jūrų sektoriaus nacionalinėse vieno langelio sistemose, o pranešimų teikėjams sudaryti palankesnes sąlygas teikti informaciją, būtina numatyti bendras duomenų bazes. Turėtų būti sukurta EMSWe laivų duomenų bazė, kurioje būtų pateikiamas orientacinis laivų duomenų sąrašas ir jiems taikomos pranešimų teikimo išimtys, apie kurias pranešta atitinkamai jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai. Siekiant pranešimų teikėjams sudaryti palankesnes sąlygas teikti informaciją, turėtų būti sukurta bendroji buvimo vietos duomenų bazė, kurioje) būtų pateikiamas orientacinis buvimo vietos kodų sąrašas, kuriame būtų nurodyti Jungtinių Tautų prekybos ir transportavimo vietų kodai (toliau – UN/LOCODE), SAFESeaNet kodai ir uosto įrenginių kodai, įregistruoti Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – TJO) pasaulinėje integruotoje laivybos informacinėje sistemoje (toliau – GISIS). Be to, turėtų būti sukurta bendroji pavojingų medžiagų duomenų bazė, kurioje būtų pateikiamas sąrašas pavojingų ir aplinką teršiančių krovinių, apie kuriuos, remiantis Direktyva 2002/59/EB ir IMO FAL konvencijos 7 forma, turi būti pranešama jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai, atsižvelgiant į atitinkamus duomenų elementus, nurodytus IMO konvencijose ir kodeksuose; |
| --- | --- |

(23)

siekiant sudaryti sąlygas pakartotinai panaudoti informaciją, pateiktą jūrų sektoriaus nacionalinėse vieno langelio sistemose, o pranešimų teikėjams sudaryti palankesnes sąlygas teikti informaciją, būtina numatyti bendras duomenų bazes. Turėtų būti sukurta EMSWe laivų duomenų bazė, kurioje būtų pateikiamas orientacinis laivų duomenų sąrašas ir jiems taikomos pranešimų teikimo išimtys, apie kurias pranešta atitinkamai jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai. Siekiant pranešimų teikėjams sudaryti palankesnes sąlygas teikti informaciją, turėtų būti sukurta bendroji buvimo vietos duomenų bazė, kurioje) būtų pateikiamas orientacinis buvimo vietos kodų sąrašas, kuriame būtų nurodyti Jungtinių Tautų prekybos ir transportavimo vietų kodai (toliau – UN/LOCODE), SAFESeaNet kodai ir uosto įrenginių kodai, įregistruoti Tarptautinės jūrų organizacijos (toliau – TJO) pasaulinėje integruotoje laivybos informacinėje sistemoje (toliau – GISIS). Be to, turėtų būti sukurta bendroji pavojingų medžiagų duomenų bazė, kurioje būtų pateikiamas sąrašas pavojingų ir aplinką teršiančių krovinių, apie kuriuos, remiantis Direktyva 2002/59/EB ir IMO FAL konvencijos 7 forma, turi būti pranešama jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai, atsižvelgiant į atitinkamus duomenų elementus, nurodytus IMO konvencijose ir kodeksuose;

| (24) | tvarkydamos asmens duomenis pagal šį reglamentą, kompetentingos institucijos turėtų laikytis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (7). Tvarkydama asmens duomenis pagal šį reglamentą, Komisija turėtų laikytis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (8); |
| --- | --- |

(24)

tvarkydamos asmens duomenis pagal šį reglamentą, kompetentingos institucijos turėtų laikytis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (7). Tvarkydama asmens duomenis pagal šį reglamentą, Komisija turėtų laikytis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (8);

| (25) | EMSWe ir jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos neturėtų būti naudojamos tvarkant asmens duomenis jokiais kitais nei jų veikimui reikalingais tikslais ir jos neturėtų būti naudojamos naujoms prieigos prie asmens duomenų teisėms suteikti; |
| --- | --- |

(25)

EMSWe ir jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos neturėtų būti naudojamos tvarkant asmens duomenis jokiais kitais nei jų veikimui reikalingais tikslais ir jos neturėtų būti naudojamos naujoms prieigos prie asmens duomenų teisėms suteikti;

| (26) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais papildomas šis reglamentas sudarant ir iš dalies keičiant EMSWe duomenų rinkinį bei nustatant duomenų elementų apibrėžtis, kategorijas ir duomenų specifikacijas, ir iš dalies pakeičiamas priedas į jį įtraukiant pranešimų teikimo pareigas, taikomas nacionaliniu lygmeniu, bei atsižvelgiant į Sąjungos teisės aktuose nustatytas naujas pranešimų teikimo pareigas. Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrųjų duomenų reikalavimų, formatų ir kodų, nustatytų priede išvardytuose Sąjungos ir tarptautiniuose teisės aktuose. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (9) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(26)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais papildomas šis reglamentas sudarant ir iš dalies keičiant EMSWe duomenų rinkinį bei nustatant duomenų elementų apibrėžtis, kategorijas ir duomenų specifikacijas, ir iš dalies pakeičiamas priedas į jį įtraukiant pranešimų teikimo pareigas, taikomas nacionaliniu lygmeniu, bei atsižvelgiant į Sąjungos teisės aktuose nustatytas naujas pranešimų teikimo pareigas. Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrųjų duomenų reikalavimų, formatų ir kodų, nustatytų priede išvardytuose Sąjungos ir tarptautiniuose teisės aktuose. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (9) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (27) | rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad su valstybių narių ekspertais ir verslo bendruomene būtų konsultuojamasi skaidriai ir pakankamai iš anksto; |
| --- | --- |

(27)

rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad su valstybių narių ekspertais ir verslo bendruomene būtų konsultuojamasi skaidriai ir pakankamai iš anksto;

| (28) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (10); |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (10);

| (29) | visų pirma, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti funkcines ir technines specifikacijas, kokybės kontrolės mechanizmus, suderintos sąsajos modulio diegimo, techninės priežiūros bei naudojimo procedūras ir susijusius suderintus jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų elementus. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti EMSWe technines specifikacijas, standartus ir bendrųjų paslaugų procedūras; |
| --- | --- |

(29)

visų pirma, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti funkcines ir technines specifikacijas, kokybės kontrolės mechanizmus, suderintos sąsajos modulio diegimo, techninės priežiūros bei naudojimo procedūras ir susijusius suderintus jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų elementus. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti EMSWe technines specifikacijas, standartus ir bendrųjų paslaugų procedūras;

| (30) | šis reglamentas turėtų būti grindžiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 910/2014 (11), kuriame nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės narės pripažįsta tam tikras elektronines fizinių ir juridinių asmenų atpažinties priemones, kurioms taikoma kitos valstybės narės elektroninės atpažinties schema, apie kurią pranešta. Reglamente (ES) Nr. 910/2014 nustatytos sąlygos, kuriomis naudotojai gali naudoti elektronines atpažinties ir tapatumo nustatymo priemones, kad tarpvalstybiniais atvejais turėtų prieigą prie internetinių viešų paslaugų; |
| --- | --- |

(30)

šis reglamentas turėtų būti grindžiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 910/2014 (11), kuriame nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės narės pripažįsta tam tikras elektronines fizinių ir juridinių asmenų atpažinties priemones, kurioms taikoma kitos valstybės narės elektroninės atpažinties schema, apie kurią pranešta. Reglamente (ES) Nr. 910/2014 nustatytos sąlygos, kuriomis naudotojai gali naudoti elektronines atpažinties ir tapatumo nustatymo priemones, kad tarpvalstybiniais atvejais turėtų prieigą prie internetinių viešų paslaugų;

| (31) | Komisija turėtų atlikti šio reglamento vertinimą. Siekiant atlikti faktais pagrįstą vertinimą ir sudaryti sąlygas atlikti šio reglamento taikymo rezultatų vertinimą atsižvelgiant į jo tikslus, turėtų būti renkama informacija. Komisija taip pat turėtų įvertinti, be kitų galimybių, centrinės ir suderintos Europos pranešimų teikimo sistemos, pavyzdžiui, centrinės pranešimų teikimo sąsajos, nustatymo pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

(31)

Komisija turėtų atlikti šio reglamento vertinimą. Siekiant atlikti faktais pagrįstą vertinimą ir sudaryti sąlygas atlikti šio reglamento taikymo rezultatų vertinimą atsižvelgiant į jo tikslus, turėtų būti renkama informacija. Komisija taip pat turėtų įvertinti, be kitų galimybių, centrinės ir suderintos Europos pranešimų teikimo sistemos, pavyzdžiui, centrinės pranešimų teikimo sąsajos, nustatymo pridėtinę vertę;

| (32) | todėl Direktyva 2010/65/ES turėtų būti panaikinta nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos; |
| --- | --- |

(32)

todėl Direktyva 2010/65/ES turėtų būti panaikinta nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos;

| (33) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (12) 28 straipsnio 2 dalį buvo konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, |
| --- | --- |

(33)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (12) 28 straipsnio 2 dalį buvo konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatoma technologiškai neutralios ir sąveikios Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinkos (EMSWe) su suderintomis sąsajomis sistema, siekiant palengvinti elektroninį informacijos, susijusios su į Sąjungos uostą atplaukiančių, jame esančių ir iš jo išplaukiančių laivų pranešimų teikimo pareigomis, perdavimą.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka (toliau – EMSWe)– teisinė ir techninė elektroninio informacijos, susijusios su lankantis Sąjungos uostuose taikomomis pranešimų teikimo pareigomis, perdavimo sistema, kurią sudaro jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų tinklas su suderintomis pranešimų teikimo sąsajomis ir kuri apima keitimąsi duomenimis per SAFESeaNet ir kitas atitinkamas sistemas, taip pat bendrąsias naudotojų registro ir prieigos valdymo paslaugas, adresavimą, laivų identifikavimą, buvimo vietos kodus ir informaciją apie pavojingus ir aplinką teršiančius krovinius bei sveikatą;

Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka (toliau – EMSWe)

SAFESeaNet

2.   laivas– bet kuris jūros aplinkoje eksploatuojamas jūrų laivas ar įrenginys, kuriam taikoma priede nurodyta konkreti pranešimų teikimo pareiga;

laivas

3.   jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema– nacionaliniu mastu sukurta ir valdoma techninė platforma, skirta informacijai gauti, ja keistis ir elektroniniu būdu perduoti, siekiant vykdyti pranešimų teikimo pareigas, kuri apima bendrai apibrėžtą prieigos teisių valdymą, suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulį bei grafinę naudotojo sąsają, skirtus komunikacijai su pranešimų teikėjais ir ryšiams palaikyti su atitinkamų institucijų sistemomis ir duomenų bazėmis nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, kuria sudaromos galimybės perduoti pranešimų teikėjams žinutes ir patvirtinimus, apimančius įvairiausius visų dalyvaujančių atitinkamų institucijų sprendimus, ir kuria taip pat galėtų būti, kai taikytina, užtikrinamas ryšys su kitomis pranešimų teikimo priemonėmis;

jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema

4.   suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulis– tarpinės programinės įrangos komponentas jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje, per kurį informacija gali būti keičiamasi tarp pranešimo teikėjo naudojamos informacinės sistemos ir atitinkamos jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos;

suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulis

5.   pranešimų teikimo pareiga– pareiga teikti informaciją, susijusią su lankymusi uoste, kurią reikalaujama pateikti remiantis priede išvardytais Sąjungos ir tarptautiniais teisės aktais bei priede nurodytais nacionalinės teisės aktais ir reikalavimais;

pranešimų teikimo pareiga

6.   lankymasis uoste– laivo atplaukimas į valstybės narės jūrų uostą, buvimas jame ir išplaukimas iš jo;

lankymasis uoste

7.   duomenų elementas– unikaliai apibrėžtas mažiausias informacijos vienetas, kuriam būdingos konkrečios techninės savybės, kaip antai formatas, ilgis ir ženklo tipas;

duomenų elementas

8.   EMSWe duomenų rinkinys– išsamus duomenų elementų sąrašas, sudaromas atsižvelgiant į pranešimų teikimo pareigas;

EMSWe duomenų rinkinys

9.   grafinė naudotojo sąsaja– saityno sąsaja, skirta dvikrypčiam saitynu grindžiamam naudotojo duomenų pateikimui jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai; šia sąsaja sudaromos galimybės pranešimų teikėjams įvesti duomenis rankiniu būdu, inter alia, naudojantis suderintomis skaitmeninėmis lentelinėmis skaičiuoklėmis ir funkcijomis, kuriomis sudaromos galimybės gauti pranešimo duomenų elementus iš tų skaičiuoklių, taip pat ji apima bendras funkcijas ir priemones, kuriomis užtikrinama bendra naršymo eiga ir duomenų nusiuntimo patirtis pranešimų teikėjams;

grafinė naudotojo sąsaja

inter alia

10.   bendra adresavimo paslauga– papildoma savanoriška paslauga pranešimų teikėjams, skirta tiesioginėms duomenų jungtims tarp sistemų – pranešimų teikėjo sistemos ir atitinkamos jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulio – nustatyti;

bendra adresavimo paslauga

11.   pranešimų teikėjas– bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, kuriam taikomos pranešimų teikimo pareigos, arba bet kuris deramai įgaliotas fizinis ar juridinis asmuo, veikiantis to asmens vardu, neviršijant atitinkamos pranešimų teikimo pareigos ribų;

pranešimų teikėjas

12.   muitinės– institucijos, apibrėžtos Reglamento (ES) Nr. 952/2013 5 straipsnio 1 punkte;

muitinės

13.   duomenų paslaugų teikėjas– fizinis ar juridinis asmuo, teikiantis pranešimų teikėjui su pranešimų teikimo pareigomis susijusias informacinių ir ryšių technologijų paslaugas;

duomenų paslaugų teikėjas

14.   elektroninis informacijos perdavimas– skaitmeniniu būdu užkoduotos informacijos perdavimo procesas naudojant struktūrizuotą formatą, kurį galima persvarstyti ir kuris gali būti tiesiogiai taikomas kompiuteriuose duomenų saugojimui ir tvarkymui;

elektroninis informacijos perdavimas

15.   uosto paslaugų teikėjas– bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, teikiantis vienos ar daugiau kategorijų uosto paslaugas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/352 (13) 1 straipsnio 2 dalyje.

uosto paslaugų teikėjas

13

II SKYRIUS

EMSWe DUOMENŲ RINKINYS

3 straipsnis

EMSWe duomenų rinkinio sudarymas

1.   Komisija sudaro ir iš dalies keičia EMSWe duomenų rinkinį pagal šio straipsnio 3 dalį.

2.   Ne vėliau kaip 2020 m. vasario 15 d. valstybės narės praneša Komisijai apie iš nacionalinės teisės aktų ir reikalavimų kylančias pranešimų teikimo pareigas, taip pat apie į EMSWe duomenų rinkinį įtrauktinus duomenų elementus. Jos tiksliai nurodo tuos duomenų elementus.

3.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 23 straipsnį, siekiant iš dalies pakeisti šio reglamento priedą, jame įrašant, išbraukiant ar patikslinant nuorodas į nacionalinius teisės aktus ir reikalavimus, Sąjungos ar tarptautinius teisės aktus, taip pat siekiant sudaryti ir iš dalies keisti EMSWe duomenų rinkinį.

Pirmasis toks deleguotasis aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

Kaip nustatyta 4 straipsnyje, valstybė narė gali paprašyti Komisijos į EMSWe duomenų rinkinį įrašyti arba iš dalies pakeisti duomenų elementus, vadovaujantis nacionalinės teisės aktuose ir reikalavimuose nustatytomis pranešimų teikimo pareigomis. Vertindama, ar duomenų elementai turi būti įtraukti į EMSWe duomenų rinkinį, Komisija atsižvelgia į rūpimus saugos aspektus, taip pat į FAL konvencijos principus, t. y. principą, kad turi būti reikalaujama pateikti tik svarbiausią informaciją ir kuo labiau sumažinti informacijos elementų skaičių.

Gavusi prašymą Komisija per tris mėnesius nusprendžia, ar duomenų elementus įtraukti į EMSWe duomenų rinkinį. Komisija savo sprendimą pagrindžia.

Deleguotajame akte, kuriuo į EMSWe duomenų rinkinį įrašomas ar iš dalies keičiamas duomenų elementas, daroma aiški nuoroda į trečioje pastraipoje nurodytus nacionalinės teisės aktus ir reikalavimus.

Tuo atveju, jei Komisija nusprendžia neįtraukti prašomo duomenų elemento, Komisija nurodo pagrįstus atsisakymo pagrindus su nuorodomis į laivybos saugą ir FAL konvencijos principus.

4 straipsnis

EMSWe duomenų rinkinio pakeitimai

1.   Kai valstybė narė ketina keisti pranešimų teikimo pareigą pagal savo nacionalinės teisės aktus ir reikalavimus, ir dėl to būtų teikiama kita informacija nei nurodytoji EMSWe duomenų rinkinyje, ta valstybė narė nedelsdama apie tai praneša Komisijai. Tame pranešime valstybė narė aiškiai nurodo informaciją, kuri nėra įtraukta į EMSWe duomenų rinkinį, ir nurodo numatomą atitinkamos pranešimų teikimo pareigos taikymo laikotarpį.

2.   Valstybė narė nenustato naujų pranešimų teikimo pareigų, nebent tam būtų pritarusi Komisija taikant 3 straipsnyje nustatytą procedūrą, o atitinkama informacija būtų įtraukta į EMSWe duomenų rinkinį ir taikoma suderintose pranešimų teikimo sąsajose.

3.   Komisija įvertina būtinybę iš dalies pakeisti EMSWe duomenų rinkinį pagal 3 straipsnio 3 dalį. EMSWe duomenų rinkinio pakeitimai daromi tik kartą per metus, išskyrus deramai pagrįstus atvejus.

4.   Išimtinėmis aplinkybėmis valstybė narė gali be Komisijos pritarimo prašyti, kad pranešimų teikėjai pateiktų papildomų duomenų elementų trumpesnį nei trijų mėnesių laikotarpį. Valstybė narė apie tuos duomenų elementus nedelsdamos praneša Komisijai. Komisija gali leisti valstybei narei toliau prašyti papildomų duomenų elementų dar du trijų mėnesių laikotarpius, jei išimtinės aplinkybės tebegalioja.

Nė vėliau kaip likus vienam mėnesiui iki pirmoje pastraipoje nurodyto paskutinio trijų mėnesių laikotarpio pabaigos valstybė narė gali paprašyti Komisijos įtraukti papildomus duomenų elementus į EMSWe duomenų rinkinį pagal 3 straipsnio 3 dalį. Valstybė narė gali ir toliau prašyti, kad pranešimų teikėjai pateiktų papildomų duomenų elementų, kol Komisija priims sprendimą, o teigiamo sprendimo atveju – kol iš dalies pakeistas EMSWe duomenų rinkinys bus įgyvendintas.

III SKYRIUS

INFORMACIJOS TEIKIMAS

5 straipsnis

Jūrų sektoriaus nacionalinė vieno langelio sistema

1.   Kiekviena valstybė narė nustato jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą, kurioje, remiantis šiuo reglamentu ir nedarant poveikio 7 ir 11 straipsniams, visa informacija, būtina pranešimų teikimo pareigoms įvykdyti, pateikiama vieną kartą naudojantis ir vadovaujantis EMSWe duomenų rinkiniu, naudojantis suderintos pranešimų teikimo sąsajos moduliu bei grafine naudotojo sąsaja, kaip nustatyta 6 straipsnyje, ir, kai taikytina, kitomis pranešimų teikimo priemonėmis, kaip nustatyta 7 straipsnyje, kad ši informacija būtų prieinama atitinkamoms valstybių narių institucijoms tokiu mastu, kuris reikalingas, kad tos institucijos galėtų atlikti savo atitinkamas funkcijas.

Valstybės narės yra atsakingos už savo jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos veikimą.

Valstybės narės kartu su viena ar daugiau valstybių narių gali nustatyti jūrų sektoriaus vieno langelio sistemą. Tos valstybės narės tą bendrą jūrų sektoriaus vieno langelio sistemą paskiria savo jūrų sektoriaus nacionaline vieno langelio sistema ir jos išlieka atsakingos už jos veiklą pagal šį reglamentą.

2.   Jūrų uostų neturinčios valstybės narės atleidžiamos nuo pareigos kurti, nustatyti, valdyti ir padaryti prieinamą 1 dalyje nustatytą jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą.

3.   Valstybės narės užtikrina:

| a) | jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos suderinamumą su suderintos pranešimų teikimo sąsajos moduliu ir jų jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos grafinės naudotojo sąsajos atitikimą bendroms funkcijoms pagal 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

a)

jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos suderinamumą su suderintos pranešimų teikimo sąsajos moduliu ir jų jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos grafinės naudotojo sąsajos atitikimą bendroms funkcijoms pagal 6 straipsnio 2 dalį;

| b) | suderintų pranešimų teikimo sąsajų integravimą laiku, laikantis įgyvendinimo terminų, nustatytų 6 straipsnyje nurodytame įgyvendinimo akte ir vėlesniuose jo atnaujinimuose, laikantis daugiamečiame įgyvendinimo plane (DIP) sutartų terminų; |
| --- | --- |

b)

suderintų pranešimų teikimo sąsajų integravimą laiku, laikantis įgyvendinimo terminų, nustatytų 6 straipsnyje nurodytame įgyvendinimo akte ir vėlesniuose jo atnaujinimuose, laikantis daugiamečiame įgyvendinimo plane (DIP) sutartų terminų;

| c) | jungtį su atitinkamomis kompetentingų institucijų sistemomis, kad duomenis, kurie turi būti pateikti toms institucijoms, būtų galima per jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą perduoti toms sistemoms, laikantis Sąjungos teisės aktų ir nacionalinės teisės aktų bei reikalavimų ir atsižvelgiant į tų sistemų technines specifikacijas; |
| --- | --- |

c)

jungtį su atitinkamomis kompetentingų institucijų sistemomis, kad duomenis, kurie turi būti pateikti toms institucijoms, būtų galima per jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą perduoti toms sistemoms, laikantis Sąjungos teisės aktų ir nacionalinės teisės aktų bei reikalavimų ir atsižvelgiant į tų sistemų technines specifikacijas;

| d) | pagalbos tarnybos veikimą per pirmuosius 12 mėnesių nuo 2025 m. rugpjūčio 15 d. ir internetinės pagalbos svetainės, skirtos jų jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai, su aiškiomis instrukcijomis tos valstybės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir, kai aktualu, tarptautiniu mastu vartojama kalba, veikimą; |
| --- | --- |

d)

pagalbos tarnybos veikimą per pirmuosius 12 mėnesių nuo 2025 m. rugpjūčio 15 d. ir internetinės pagalbos svetainės, skirtos jų jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai, su aiškiomis instrukcijomis tos valstybės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir, kai aktualu, tarptautiniu mastu vartojama kalba, veikimą;

| e) | tinkamą ir būtiną jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos veikloje tiesiogiai dalyvaujančio personalo mokymą. |
| --- | --- |

e)

tinkamą ir būtiną jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos veikloje tiesiogiai dalyvaujančio personalo mokymą.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad reikiama informacija pasiektų institucijas, atsakingas už atitinkamų teisės aktų taikymą, ir kiekvienai iš tų institucijų būtų teikiama tik jai reikalinga informacija. Tai darydamos, valstybės narės užtikrina atitiktį teisiniams reikalavimams, susijusiems su informacijos, kuri yra numatyta priede išvardytuose Sąjungos teisės aktuose, perdavimu, ir, kai taikytina, naudoja elektronines duomenų apdorojimo priemones, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 952/2013 6 straipsnio 1 dalyje. Valstybės narės taip pat užtikrina sąveikumą su tų institucijų naudojamomis informacinėmis sistemomis.

5.   Jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje numatoma techninė galimybė pranešimų teikėjams atskirai pateikti nacionaliniu lygmeniu iš anksto apibrėžtą duomenų elementų rinkinio dalį paskirties uosto paslaugų teikėjams.

6.   Kai valstybė narė nereikalauja, kad pranešimų teikimo pareigoms įvykdyti būtų pateikiami visi EMSWe duomenų rinkinio elementai, jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje turi būti priimama pateikta informacija, kurią sudaro tik tos valstybės narės reikalaujami pateikti duomenų elementai. Jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje taip pat turi būti priimama pranešimų teikėjų teikiama informacija, apimanti papildomus EMSWe duomenų rinkinio elementus; tačiau joje tie papildomi elementai neturi būti tvarkomi ir saugomi.

7.   Valstybės narės savo atitinkamose jūrų sektoriaus nacionalinėse vieno langelio sistemose pateiktą informaciją saugo tik tokį laikotarpį, kuris yra būtinas šiame reglamente nustatytų reikalavimų įvykdymui užtikrinti ir atitikčiai priede išvardytiems Sąjungos, tarptautiniams ir nacionalinės teisės aktams užtikrinti. Vėliau valstybės narės tokią informaciją nedelsdamos ištrina.

8.   Valstybės narės Sąjungos lygmeniu suderintu elektroniniu formatu viešai skelbia numatomą ir faktinį laivų atplaukimo ir išplaukimo laiką, remdamosi jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai pranešimų teikėjų pateiktais duomenimis. Tas įpareigojimas netaikomas laivams, gabenantiems slaptus krovinius, kai jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai paskelbus tokią informaciją galėtų kilti grėsmė saugumui.

9.   Jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos interneto adresas turi būti vienodas.

10.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtina 3 dalies d punkte nurodytos internetinės pagalbos svetainės suderintą struktūrą, technines specifikacijas informacijai apie laivų atplaukimą ir išplaukimą teikti, kaip nurodyta 8 dalyje, ir 9 dalyje nurodytą vienodą interneto adresų formatą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

6 straipsnis

Suderintos pranešimų teikimo sąsajos

1.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulio funkcines ir technines specifikacijas. Funkcinėmis ir techninėmis specifikacijomis siekiama palengvinti sąveikumą su įvairiomis technologijomis ir naudotojų pranešimo sistemomis.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

2.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, ne vėliau kaip 2022 m. rugpjūčio 15 d. sukuria ir po to atnaujina jūrų sektoriaus nacionalinių vieno langelio sistemų suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulį laikydamasi šio straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų specifikacijų.

3.   Komisija pateikia valstybėms narėms suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulį ir visą atitinkamą informaciją integravimo į jų jūrų sektoriaus nacionalines vieno langelio sistemas tikslais.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos grafinės naudotojo sąsajos bendros funkcijos ir suderintų skaitmeninių lentelinių skaičiuoklių šablonai, kaip nurodyta 2 straipsnio 9 punkte.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

5.   Siekdama užtikrinti, kad suderintos pranešimų teikimo sąsajos būtų suderinamos su ateities technologijomis, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais iš dalies keičia technines specifikacijas, standartus ir procedūras.

6.   Šiame straipsnyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

7 straipsnis

Kitos pranešimų teikimo priemonės

1.   Valstybės narės leidžia pranešimų teikėjams savanorišku pagrindu teikti informaciją jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai per duomenų paslaugų teikėjus, kurie atitinka suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulio reikalavimus.

2.   Valstybės narės gali leisti pranešimų teikėjams teikti informaciją kitais pranešimų teikimo kanalais su sąlyga, kad tie kanalai pranešimų teikėjams yra neprivalomi. Tokiais atvejais valstybės narės užtikrina, kad per tuos kitus kanalus jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai būtų teikiama atitinkama informacija.

3.   Jeigu laikinai neveikia bet kuri iš 5 ir 6 ir 12–17 straipsniuose nurodytų elektroninių sistemų, valstybės narės gali naudoti alternatyvias informacijos teikimo priemones.

8 straipsnis

Vienkartinio duomenų pateikimo principas

1.   Nedarant poveikio 11 straipsnio 1 daliai ir jei Sąjungos teisėje nereikalaujama kitaip, valstybės narės užtikrina, kad pranešimų teikėjo per vieną lankymąsi uoste būtų prašoma informaciją pagal šį reglamentą pateikti tik vieną kartą ir kad EMSWe duomenų rinkinio atitinkami duomenų elementai būtų pateikiami ir pakartotinai panaudojami pagal šio straipsnio 3 dalį.

2.   Komisija užtikrina, kad per jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą pateikta laivo identifikavimo informacija, duomenys ir išimtys būtų užregistruoti 14 straipsnyje nurodytoje EMSWe laivų duomenų bazėje ir kad būtų teikiami vėlesnių lankymųsi Sąjungos uostuose tikslu.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad EMSWe duomenų rinkinio duomenų elementai, pateikti išplaukiant iš Sąjungos uosto, būtų prieinami pranešimų teikėjui, kad jis įvykdytų pranešimų teikimo pareigas atplaukęs į kitą Sąjungos uostą, jei tos kelionės metu laivas nesilankė už Sąjungos ribų esančiame uoste. Ši dalis netaikoma informacijai, gautai pagal Reglamentą (ES) Nr. 952/2013, nebent tame reglamente būtų numatyta galimybė tuo tikslu tokią informaciją teikti.

4.   Bet kokie pagal šį reglamentą gauti EMSWe duomenų rinkinio atitinkami duomenų elementai pateikiami kitoms jūrų sektoriaus nacionalinėms vieno langelio sistemoms per SAFESeaNet.

5.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų atitinkamų duomenų elementų sąrašas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

9 straipsnis

Atsakomybė už perduotą informaciją

Pranešimų teikėjui tenka atsakomybė užtikrinti, kad duomenų elementai būtų teikiami laikantis taikytinų teisinių ir techninių reikalavimų. Pranešimų teikėjas išlaiko atsakomybę už duomenis ir bet kurios informacijos, kuri pasikeitė po jos pateikimo jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai, atnaujinimą.

10 straipsnis

Duomenų apsauga ir konfidencialumas

1.   Tvarkydamos asmens duomenis pagal šį reglamentą, kompetentingos institucijos laikosi Reglamento (ES) 2016/679.

2.   Tvarkydama asmens duomenis pagal šį reglamentą, Komisija laikosi Reglamento (ES) 2018/1725.

3.   Valstybės narės ir Komisija, laikydamosi taikytinos Sąjungos ar nacionalinės teisės, imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų komercinės ir kitos neskelbtinos informacijos, kuria keičiamasi pagal šį reglamentą, konfidencialumą.

11 straipsnis

Papildomos nuostatos, skirtos muitinei

1.   Šiuo reglamentu nedraudžiama valstybių narių muitinėms tarpusavyje arba muitinėms ir ekonominės veiklos vykdytojams tarpusavyje keistis informacija, naudojantis Reglamento (ES) Nr. 952/2013 6 straipsnio 1 dalyje nurodytomis elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis.

2.   Su atitinkama informacija, pateikta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 127 straipsnyje nurodytoje įvežimo bendrojoje deklaracijoje, galima susipažinti, kai tai suderinama su Sąjungos muitinės teise, jūrų sektoriaus nacionalinėje vieno langelio sistemoje ir prireikus ji pakartotinai panaudojama vykdant kitas priede išvardytas pranešimų teikimo pareigas.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas šio straipsnio 2 dalyje nurodytos atitinkamos informacijos sąrašas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

IV SKYRIUS

BENDROSIOS PASLAUGOS

12 straipsnis

EMSWe naudotojų registravimo ir prieigos valdymo sistema

1.   Komisija sukuria bendrą naudotojų registravimo ir prieigos valdymo sistemą, skirtą pranešimų teikėjams ir duomenų paslaugų teikėjams, kurie naudojasi jūrų sektoriaus nacionaline vieno langelio sistema, taip pat nacionalinėms institucijoms, turinčioms prieigą prie jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos, tiems atvejams, kai reikalaujamas tapatumo nustatymas, ir užtikrina, kad ta sistema būtų prieinama. Toje bendroje naudotojų registravimo ir prieigos valdymo sistemoje turi būti numatytas vienkartinis naudotojų registravimas pasitelkus esamą Sąjungos registrą su Sąjungos lygmens atpažinimo, jungtinio naudotojų valdymo ir Sąjungos lygmens naudotojų stebėsenos funkcijomis.

2.   Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę instituciją, kuri turi būti atsakinga už naujų naudotojų atpažintį ir registravimą ir esamų paskyrų keitimą ir naudojimo nutraukimą taikant 1 dalyje nurodytą sistemą.

3.   Prieigos prie jūrų sektoriaus nacionalinės vieno langelio sistemos skirtingose valstybėse narėse tikslais pranešimų teikėjas ar duomenų paslaugų teikėjas, užregistruotas EMSWe naudotojų registravimo ir prieigos valdymo sistemoje, laikomas užregistruotu visų valstybių narių jūrų sektoriaus nacionalinėse vieno langelio sistemose ir veikia kiekvienos valstybės narės pagal savo nacionalines taisykles suteiktų prieigos teisių ribose.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 1 dalyje nurodytos bendros naudotojų registravimo ir prieigos valdymo sistemos sukūrimo techninės specifikacijos, standartai ir procedūros, įskaitant 2 dalyje nurodytas funkcijas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

13 straipsnis

Bendra adresavimo paslauga

1.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, sukuria papildomą savanorišką bendrą adresavimo paslaugą, jeigu suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulis yra visiškai įgyvendintas pagal 6 straipsnį.

2.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos bendros adresavimo paslaugos funkcinės ir techninės specifikacijos, kokybės kontrolės mechanizmai ir diegimo, techninės priežiūros bei naudojimo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2024 m. rugpjūčio 15 d.

14 straipsnis

EMSWe laivų duomenų bazė

1.   Remdamasi 8 straipsnio 2 dalimi, Komisija sukuria EMSWe laivų duomenų bazę, kurioje pateikiamas laivų identifikavimo informacijos bei duomenų sąrašas ir įrašai apie jiems taikomas pranešimų teikimo išimtis.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodyti duomenys būtų teikiami EMSWe laivų duomenų bazei remiantis jūrų sektoriaus nacionalinei vieno langelio sistemai pranešimų teikėjų pateiktais duomenimis.

3.   Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas teikti laivų pranešimus, Komisija užtikrina, kad jūrų sektoriaus nacionalinėms vieno langelio sistemoms būtų prieinami laivų duomenų bazės duomenys.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 1 dalyje nurodytos duomenų bazės, skirtos laivų identifikavimo informacijai bei duomenims ir įrašams apie jiems taikomas pranešimų teikimo išimtis rinkti, saugoti, atnaujinti ir teikti, sukūrimo techninės specifikacijos, standartai ir procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

15 straipsnis

Bendra buvimo vietos duomenų bazė

1.   Komisija sukuria bendrą buvimo vietos duomenų bazę, kurioje pateikiamas orientacinis buvimo vietos kodų (14) ir uosto įrenginių kodų, užregistruotų IMO duomenų bazėje GISIS, sąrašas.

2.   Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas teikti laivų pranešimus, Komisija užtikrina, kad jūrų sektoriaus nacionalinėms vieno langelio sistemoms būtų prieinama buvimo vietos duomenų bazė.

3.   Valstybės narės sudaro sąlygas buvimo vietos duomenų bazėje pateikiama informacija nacionaliniu lygmeniu naudotis per jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 1 dalyje nurodytos bendros buvimo vietos duomenų bazės, skirtos buvimo vietos ir uosto įrenginių kodams rinkti, saugoti, atnaujinti ir teikti, sukūrimo techninės specifikacijos, standartai ir procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

16 straipsnis

Bendra pavojingų medžiagų duomenų bazė

1.   Komisija sukuria bendrą pavojingų medžiagų duomenų bazę, kurioje pateikiamas sąrašas pavojingų ir aplinką teršiančių krovinių, apie kuriuos turi būti pranešta remiantis Direktyva 2002/59/EB ir IMO FAL 7, atsižvelgiant į atitinkamus duomenų elementus, nurodytus IMO konvencijose ir kodeksuose.

2.   Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas teikti laivų pranešimus, Komisija užtikrina, kad jūrų sektoriaus nacionalinėms vieno langelio sistemoms būtų prieinama bendra pavojingų medžiagų duomenų bazė.

3.   Duomenų bazė turi būti susieta su atitinkamais įrašais MAR-CIS duomenų bazėje, kurią Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – EMSA) sukūrė informacijai apie pavojingų ir aplinką teršiančių krovinių keliamus susijusius pavojus ir riziką kaupti.

4.   Duomenų bazė naudojama nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis kaip informacijos šaltinis ir kaip patikrinimo priemonė pranešimų teikimo per jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą proceso metu.

5.   Valstybės narės sudaro sąlygas bendroje pavojingų medžiagų duomenų bazėje esančia informacija naudotis nacionaliniu lygmeniu per jūrų sektoriaus nacionalinę vieno langelio sistemą.

6.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 1 dalyje nurodytos bendros pavojingų medžiagų duomenų bazės, skirtos pagrindinei informacijai apie pavojingas medžiagas rinkti, saugoti ir teikti, sukūrimo techninės specifikacijos, standartai ir procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pirmas toks įgyvendinimo aktas priimamas ne vėliau kaip 2021 m. rugpjūčio 15 d.

17 straipsnis

Bendra laivų sanitarijos duomenų bazė

1.   Komisija padaro prieinamą bendrą laivų sanitarijos duomenų bazę, kurioje galima būtų gauti ir saugoti duomenis, susijusius su jūrinėmis sveikatos deklaracijomis pagal Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (2005 m.) 37 straipsnį. Laive esančių sergančių asmenų asmens duomenys toje bazėje nesaugomi.

Valstybių narių kompetentingos sveikatos priežiūros institucijos duomenų baze turi turėti galimybę naudotis duomenų gavimo ir keitimosi jais tikslais.

2.   Laivų sanitarijos duomenų bazę naudojančios valstybės narės praneša Komisijai, kokia jų nacionalinė institucija yra atsakinga už tos duomenų bazės naudotojų valdymą, be kita ko, naujų naudotojų registravimą ir paskyrų keitimą bei uždarymą.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi 1 dalyje nurodytos duomenų bazės sukūrimo techninės specifikacijos, standartai ir procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

V SKYRIUS

EMSWe VEIKLOS KOORDINAVIMAS

18 straipsnis

Nacionaliniai koordinatoriai

Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingą nacionalinę instituciją, turinčią aiškius teisinius įgaliojimus EMSWe nacionalinio koordinatoriaus funkcijai atlikti. Nacionalinis koordinatorius:

| a) | atlieka naudotojams ir Komisijai skirto nacionalinio informacinio punkto funkcijas visais su šio reglamento įgyvendinimu susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

a)

atlieka naudotojams ir Komisijai skirto nacionalinio informacinio punkto funkcijas visais su šio reglamento įgyvendinimu susijusiais klausimais;

| b) | koordinuoja valstybės narės kompetentingų nacionalinių institucijų veiksmus taikant šį reglamentą ir jų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

b)

koordinuoja valstybės narės kompetentingų nacionalinių institucijų veiksmus taikant šį reglamentą ir jų bendradarbiavimą;

| c) | koordinuoja veiklą, kuria siekiama užtikrinti duomenų perdavimą ir jungtį su atitinkamomis kompetentingų institucijų sistemomis, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalies c punkte. |
| --- | --- |

c)

koordinuoja veiklą, kuria siekiama užtikrinti duomenų perdavimą ir jungtį su atitinkamomis kompetentingų institucijų sistemomis, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalies c punkte.

19 straipsnis

Daugiametis įgyvendinimo planas

Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas laiku įgyvendinti šį reglamentą ir užtikrinti suderintos sąsajos modulio ir susijusių suderintų EMSWe elementų kokybės kontrolės mechanizmus ir diegimo, techninės priežiūros bei atnaujinimo procedūras, Komisija, tinkamai pasikonsultavusi su valstybių narių ekspertais, patvirtina ir kartą per metus peržiūri daugiametį įgyvendinimo planą, kuriame pateikiama:

| a) | suderintų pranešimų teikimo sąsajų ir susijusių suderintų EMSWe elementų sukūrimo ir atnaujinimo per ateinančius 18 mėnesių planas; |
| --- | --- |

a)

suderintų pranešimų teikimo sąsajų ir susijusių suderintų EMSWe elementų sukūrimo ir atnaujinimo per ateinančius 18 mėnesių planas;

| b) | bendros adresavimo paslaugos kūrimo planas ne vėliau kaip 2024 m. rugpjūčio 15 d.; |
| --- | --- |

b)

bendros adresavimo paslaugos kūrimo planas ne vėliau kaip 2024 m. rugpjūčio 15 d.;

| c) | orientacinės konsultacijų su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais datos; |
| --- | --- |

c)

orientacinės konsultacijų su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais datos;

| d) | orientaciniai terminai, iki kurių valstybės narės integruoja suderintas pranešimų teikimo sąsajas į jūrų sektoriaus nacionalines vieno langelio sistemas; |
| --- | --- |

d)

orientaciniai terminai, iki kurių valstybės narės integruoja suderintas pranešimų teikimo sąsajas į jūrų sektoriaus nacionalines vieno langelio sistemas;

| e) | orientaciniai terminai, iki kurių Komisija sukuria bendrą adresavimo paslaugą po to, kai įgyvendinamas suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulis; |
| --- | --- |

e)

orientaciniai terminai, iki kurių Komisija sukuria bendrą adresavimo paslaugą po to, kai įgyvendinamas suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulis;

| f) | bandymo laikotarpiai, per kuriuos valstybės narės ir pranešimų teikėjai išbando savo jungtis su naujomis suderintų pranešimų teikimo sąsajų versijomis; |
| --- | --- |

f)

bandymo laikotarpiai, per kuriuos valstybės narės ir pranešimų teikėjai išbando savo jungtis su naujomis suderintų pranešimų teikimo sąsajų versijomis;

| g) | bendros adresavimo paslaugos bandymo laikotarpiai; |
| --- | --- |

g)

bendros adresavimo paslaugos bandymo laikotarpiai;

| h) | orientaciniai terminai, iki kurių valstybės narės ir pranešimų teikėjai palaipsniui atsisako senesnių suderintų pranešimų teikimo sąsajų versijų. |
| --- | --- |

h)

orientaciniai terminai, iki kurių valstybės narės ir pranešimų teikėjai palaipsniui atsisako senesnių suderintų pranešimų teikimo sąsajų versijų.

VI SKYRIUS.

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

20 straipsnis

Išlaidos

Iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto padengiamos išlaidos, susijusios su:

| a) | Komisijos ir EMSA vykdomu IRT priemonių, kuriomis remiamas šio reglamento įgyvendinimas Sąjungos lygmeniu, kūrimu ir priežiūra; |
| --- | --- |

a)

Komisijos ir EMSA vykdomu IRT priemonių, kuriomis remiamas šio reglamento įgyvendinimas Sąjungos lygmeniu, kūrimu ir priežiūra;

| b) | EMSWe populiarinimu Sąjungos lygmeniu, be kita ko, tarp susijusių suinteresuotųjų subjektų, ir atitinkamų tarptautinių organizacijų lygmeniu. |
| --- | --- |

b)

EMSWe populiarinimu Sąjungos lygmeniu, be kita ko, tarp susijusių suinteresuotųjų subjektų, ir atitinkamų tarptautinių organizacijų lygmeniu.

21 straipsnis

Bendradarbiavimas su kitų prekybos ir transporto veiklos palengvinimo sistemų administratoriais ar paslaugų teikėjais

Kai kitais Sąjungos teisės aktais yra sukurtos prekybos ir transporto veiklos palengvinimo sistemos ar paslaugos, Komisija koordinuoja su tomis sistemomis ar paslaugomis susijusią veiklą, kad būtų pasiekta sinergija ir išvengta dubliavimo.

22 straipsnis

Peržiūra ir ataskaita

Valstybės narės stebi, kaip taikoma EMSWe, ir pateikia nustatytų faktų ataskaitą Komisijai. Į ataskaitą įtraukiami šie rodikliai:

| a) | suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulio naudojimas; |
| --- | --- |

a)

suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulio naudojimas;

| b) | grafinės naudotojo sąsajos naudojimas; |
| --- | --- |

b)

grafinės naudotojo sąsajos naudojimas;

| c) | kitų pranešimų teikimo priemonių, kaip nurodyta 7 straipsnyje, naudojimas. |
| --- | --- |

c)

kitų pranešimų teikimo priemonių, kaip nurodyta 7 straipsnyje, naudojimas.

Valstybės narės tą ataskaitą kasmet teikia Komisijai naudodamosi šablonu, kurį turi pateikti Komisija.

Komisija ne vėliau kaip 2027 m. rugpjūčio 15 d. peržiūri, kaip taikomas šis reglamentas, ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai EMSWe veikimo vertinimo ataskaitą, parengtą remiantis surinktais duomenimis ir statistika. Vertinimo ataskaitoje prireikus pateikiamas naujų technologijų, dėl kurių galėtų būti atliekami suderintos pranešimų teikimo sąsajos modulio pakeitimai arba jis galėtų būti pakeistas, vertinimas.

23 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų laikotarpiui nuo 2019 m. rugpjūčio 14 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Priimdama deleguotąjį aktą, Komisija apie tai vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 3 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus tam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

24 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Skaitmeninio transporto ir prekybos veiklos palengvinimo komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

25 straipsnis

Direktyvos 2010/65/ES panaikinimas

Direktyva 2010/65/ES panaikinama nuo 2025 m. rugpjūčio 15 d.

Nuorodos į Direktyvą 2010/65/ES laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

26 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis taikomas nuo 2025 m. rugpjūčio 15 d.

3.   11 straipsnio 2 dalyje nurodytos funkcijos ir su muitinės pranešimų teikimo pareigomis susijusios funkcijos, nurodytos priedo A dalies 7 punkte, įsigalioja, kai pradeda veikti Reglamento (ES) Nr. 952/2013 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos, kurios yra reikalingos toms pranešimų teikimo pareigoms taikyti, remiantis Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 280 ir 281 straipsnius nustatyta darbo programa. Komisija Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje paskelbia datą, kada šios dalies sąlygos buvo įvykdytos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 62, 2019 2 15, p. 265.

1

(2)  
  2019 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1).

3

(4)  
  1965 m. balandžio 9 d. priimta Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) Konvencija dėl tarptautinės jūrų laivybos sąlygų lengvinimo (FAL konvencija) su pakeitimais, padarytais 2016 m. balandžio 8 d., 1.1. standartas.

4

(5)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

5

(6)  
  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).

6

(7)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

7

(8)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

8

(9)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

9

(10)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

10

(11)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).

11

(12)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

12

(13)  
  2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/352, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės (OL L 57, 2017 3 3, p. 1).

13

(14)  
  „Jungtinių Tautų prekybos ir transportavimo vietų kodai“.

14

---

PRIEDAS

PRANEŠIMŲ TEIKIMO PAREIGOS

A.   Iš Sąjungos teisės aktų kylančios pranešimų teikimo pareigos

Šios kategorijos pranešimų teikimo pareigos apima pareigas teikti informaciją, kurios reikalaujama pagal šias nuostatas:

| 1. | Pranešimas, kurį laivai turi pateikti prieš įplaukdami į valstybių narių uostus ir iš jų išplaukdami

  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/59/EB, įdiegiančios Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (OL L 208, 2002 8 5, p. 10), 4 straipsnis. |
| --- | --- |

1.

Pranešimas, kurį laivai turi pateikti prieš įplaukdami į valstybių narių uostus ir iš jų išplaukdami

2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/59/EB, įdiegiančios Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (OL L 208, 2002 8 5, p. 10), 4 straipsnis.

| 2. | Asmenų patikrinimas kertant sienas

  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1) 8 straipsnis. |
| --- | --- |

2.

Asmenų patikrinimas kertant sienas

2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1) 8 straipsnis.

| 3. | Pranešimas apie vežamus pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius

  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/59/EB, įdiegiančios Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (OL L 208, 2002 8 5, p. 10), 13 straipsnis. |
| --- | --- |

3.

Pranešimas apie vežamus pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius

2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/59/EB, įdiegiančios Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (OL L 208, 2002 8 5, p. 10), 13 straipsnis.

| 4. | Pranešimas apie atliekas ir likučius

  2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams (OL L 332, 2000 12 28, p. 81), 6 straipsnis. |
| --- | --- |

4.

Pranešimas apie atliekas ir likučius

2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams (OL L 332, 2000 12 28, p. 81), 6 straipsnis.

| 5. | Informacijos apie apsaugą pranešimas

  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (OL L 129, 2004 4 29, p. 6) 6 straipsnis.
  Pagal Reglamento (EB) Nr. 725/2004 6 straipsnį privalomi pateikti duomenų elementai nurodomi naudojant šio priedo priedėlyje pateikiamą formą. |
| --- | --- |

5.

Informacijos apie apsaugą pranešimas

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (OL L 129, 2004 4 29, p. 6) 6 straipsnis.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 725/2004 6 straipsnį privalomi pateikti duomenų elementai nurodomi naudojant šio priedo priedėlyje pateikiamą formą.

| 6. | Informacija apie laive esančius asmenis

  1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35) 4 straipsnio 2 dalis ir 5 straipsnio 2 dalis. |
| --- | --- |

6.

Informacija apie laive esančius asmenis

1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35) 4 straipsnio 2 dalis ir 5 straipsnio 2 dalis.

| 7. | Muitinės formalumai






  a) | Atvykimo formalumai:






  — | pranešimas apie atvykimą (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 133 straipsnis); |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Muitinės formalumai

a)

Atvykimo formalumai:

—

pranešimas apie atvykimą (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 133 straipsnis);

| — | prekių pateikimas muitinei (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 139 straipsnis); |
| --- | --- |

—

prekių pateikimas muitinei (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 139 straipsnis);

| — | laikinojo prekių saugojimo deklaracija (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 145 straipsnis); |
| --- | --- |

—

laikinojo prekių saugojimo deklaracija (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 145 straipsnis);

| — | prekių muitinis statusas (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 153–155 straipsniai); |
| --- | --- |

—

prekių muitinis statusas (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 153–155 straipsniai);

| — | tranzitui naudojami elektroniniai transporto dokumentai (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 233 straipsnio 4 dalies e punktas). |
| --- | --- |

—

tranzitui naudojami elektroniniai transporto dokumentai (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 233 straipsnio 4 dalies e punktas).

| b) | Išvykimo formalumai:






  — | prekių muitinis statusas (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 153–155 straipsniai); |
| --- | --- | --- |

b)

Išvykimo formalumai:

—

prekių muitinis statusas (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 153–155 straipsniai);

| — | tranzitui naudojami elektroniniai transporto dokumentai (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 233 straipsnio 4 dalies e punktas); |
| --- | --- |

—

tranzitui naudojami elektroniniai transporto dokumentai (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 233 straipsnio 4 dalies e punktas);

| — | pranešimas apie išvežimą (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 267 straipsnis); |
| --- | --- |

—

pranešimas apie išvežimą (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 267 straipsnis);

| — | išvežimo bendroji deklaracija (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 271 ir 272 straipsniai); |
| --- | --- |

—

išvežimo bendroji deklaracija (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 271 ir 272 straipsniai);

| — | pranešimas apie reeksportą (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 274 ir 275 straipsniai). |
| --- | --- |

—

pranešimas apie reeksportą (Reglamento (ES) Nr. 952/2013 274 ir 275 straipsniai).

| 8. | Sausakrūvių laivų saugus pakrovimas ir iškrovimas

  2001 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/96/EB, nustatančios sausakrūvių laivų saugaus pakrovimo ir iškrovimo suderintus reikalavimus ir tvarką (OL L 13, 2002 1 16, p. 9), 7 straipsnis. |
| --- | --- |

8.

Sausakrūvių laivų saugus pakrovimas ir iškrovimas

2001 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/96/EB, nustatančios sausakrūvių laivų saugaus pakrovimo ir iškrovimo suderintus reikalavimus ir tvarką (OL L 13, 2002 1 16, p. 9), 7 straipsnis.

| 9. | Uosto valstybės kontrolė

  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57) 9 straipsnis ir 24 straipsnio 2 dalis. |
| --- | --- |

9.

Uosto valstybės kontrolė

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57) 9 straipsnis ir 24 straipsnio 2 dalis.

| 10. | Jūrų transporto statistika

  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų (OL L 141, 2009 6 6, p. 29) 3 straipsnis. |
| --- | --- |

10.

Jūrų transporto statistika

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų (OL L 141, 2009 6 6, p. 29) 3 straipsnis.

B.   Iš tarptautinių teisinių dokumentų kylantys FAL dokumentai ir pranešimų teikimo pareigos

Šios kategorijos pranešimų teikimo pareigos apima pareigas pateikti informaciją, kurios reikalaujama pagal FAL konvenciją ir kitus atitinkamus tarptautinius teisinius dokumentus.

| 1. | FAL 1: Bendroji deklaracija |
| --- | --- |

1.

FAL 1: Bendroji deklaracija

| 2. | FAL 2: Krovinio deklaracija |
| --- | --- |

2.

FAL 2: Krovinio deklaracija

| 3. | FAL 3: Laivo atsargų deklaracija |
| --- | --- |

3.

FAL 3: Laivo atsargų deklaracija

| 4. | FAL 4: Įgulos asmeninių daiktų deklaracija |
| --- | --- |

4.

FAL 4: Įgulos asmeninių daiktų deklaracija

| 5. | FAL 5: Įgulos sąrašas |
| --- | --- |

5.

FAL 5: Įgulos sąrašas

| 6. | FAL 6: Keleivių sąrašas |
| --- | --- |

6.

FAL 6: Keleivių sąrašas

| 7. | FAL 7: Pavojingi kroviniai |
| --- | --- |

7.

FAL 7: Pavojingi kroviniai

| 8. | Jūrinė sveikatos deklaracija |
| --- | --- |

8.

Jūrinė sveikatos deklaracija

C.   Iš nacionalinės teisės aktų ir reikalavimų kylančios pranešimų teikimo pareigos

PRIEDĖLIS

PRIEŠ LAIVO ĮPLAUKIMĄ PATEIKIAMOS INFORMACIJOS APIE APSAUGĄ FORMA, SKIRTA VISIEMS LAIVAMS PRIEŠ ATVYKSTANT Į ES VALSTYBĖS NARĖS UOSTĄ

(1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS) XI-2 skyriaus 9 taisyklė ir Reglamento (EB) Nr. 725/2004 6 straipsnio 3 dalis)

Laivo duomenys ir kontaktiniai duomenys

IMO numeris

Laivo pavadinimas

Registracijos uostas

Vėliavos valstybė

Laivo tipas

Šaukinys

Bendroji talpa

INMARSAT numeriai (jeigu yra)

Įmonės pavadinimas ir identifikavimo numeris

Įmonės apsaugos pareigūno vardas, pavardė ir kontaktiniai duomenys ryšiui visą parą

Atvykimo uostas

Atvykimo uosto įrenginys (terminalas) (jei žinoma)

Informacija apie uostą ir uosto įrenginį (terminalą)

Laivo numatomo atplaukimo į uostą data ir laikas (ETA)

Pagrindinis lankymosi uoste tikslas

Pagal SOLAS XI-2 skyriaus 9.2.1 taisyklę privaloma informacija

Ar laivas turi galiojantį Tarptautinį laivo apsaugos liudijimą (ISSC)?

TAIP

ISSC

NE – kodėl?

Išdavė (administracijos arba pripažintos apsaugos organizacijos pavadinimas)

Galioja iki (mmmm-mm-dd)

Ar laive yra patvirtintas laivo apsaugos planas (SSP)?

TAIP

NE

Apsaugos lygis, kuriuo laivas eksploatuojamas dabar?

Apsauga 1 lygis

Apsauga 2 lygis

Apsauga 3 lygis

Laivo buvimo vieta rengiant šį pranešimą

Chronologine tvarka (pradedant paskutiniuoju lankymusi) išvardykite dešimt paskutinių lankymųsi uosto įrenginiuose (terminaluose):

Nr.

Data nuo (mmmm-mm-dd)

Data iki (mmmm-mm-dd)

Uostas

Valstybė

UN/LOCODE kodai (jei yra)

Uosto įrenginys (terminalas)

Apsaugos lygis

1

SL =

2

SL =

3

SL =

4

SL =

5

SL =

Nr.

Data nuo (mmmm-mm-dd)

Data iki (mmmm-mm-dd)

Uostas

Valstybė

UN/LOCODE kodai (jei yra)

Uosto įrenginys (terminalas)

Apsaugos lygis

6

SL =

7

SL =

8

SL =

9

SL =

10

SL =

Ar laive imtasi kitų specialių arba papildomų apsaugos priemonių, nei patvirtintame laivo apsaugos plane nurodytos priemonės?

Jei TAIP, toliau išvardykite specialias arba papildomas apsaugos priemones, kurių imtasi laive.

TAIP

NE

Nr. (kaip nurodyta pirmiau)

Specialios arba papildomos apsaugos priemonės, kurių imtasi laive

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Chronologine tvarka (pradedant paskutiniuoju) išvardykite krovos iš laivo į laivą darbus, atliktus per pirmiau išvardytus dešimt lankymųsi uosto įrenginiuose (terminaluose). Prireikus, papildykite lentelę naujomis eilutėmis arba tęskite ją atskirame lape; įrašykite bendrą krovos iš laivo į laivą darbų skaičių:

Ar atliekant kiekvieną krovos iš laivo į laivą darbą laikytasi patvirtintame laivo apsaugos plane nurodytų apsaugos procedūrų?

Jei NE, toliau pateiktos lentelės paskutinėje skiltyje įrašykite, kokios alternatyvios apsaugos priemonės taikytos.

TAIP

NE

Nr.

Data nuo (mmmm-mm-dd)

Data iki (mmmm-mm-dd)

Vieta arba ilguma ir platuma

Krovos iš laivo į laivą darbas

Alternatyvios apsaugos priemonės

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Bendras laivo krovinio aprašas

Ar laivo krovinį sudaro pavojingos medžiagos, priskiriamos bet kuriai (1, 2.1, 2.3, 3, 4.1, 5.1, 6.1, 6.2, 7 ar 8) IMDG kodekso klasei?

TAIP

NE

Jei TAIP, patvirtinkite, ar pridėta pavojingų krovinių deklaracija (arba susijęs išrašas)

Patvirtinkite, kad pridėtas laivo įgulos sąrašas

TAIP

Patvirtinkite, kad pridėtas laivo keleivių sąrašas

TAIP

Kita su apsauga susijusi informacija

Ar yra su apsauga susijusių dalykų, apie kuriuos norite pranešti?

TAIP

Išsamiai aprašykite:

NO

Laivo agentas numatytame atvykimo uoste

Vardas, pavardė:

Kontaktiniai duomenys (tel. nr.):

Informaciją pateikusio asmens duomenys

Pareigos arba postas (nereikalinga išbraukti):

Kapitonas, laivo apsaugos pareigūnas (SSO), įmonės apsaugos pareigūnas (CSO), (pirmiau minėtas) laivo agentas

Vardas, pavardė:

Parašas:

Pranešimo parengimo data, laikas, vieta

---

| 2019 7 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/88

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/1240

2019 m. birželio 20 d.

dėl Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo

(nauja redakcija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį ir 79 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 377/2004 (2) buvo iš esmės keičiamas. Kadangi reikia padaryti naujų pakeitimų, siekiant aiškumo tas reglamentas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 377/2004 (2) buvo iš esmės keičiamas. Kadangi reikia padaryti naujų pakeitimų, siekiant aiškumo tas reglamentas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

| (2) | dėl staigaus mišrių migracijos srautų padidėjimo 2015 ir 2016 m. migracijos, prieglobsčio ir sienų valdymo sistemos patyrė spaudimą. Dėl to Sąjungai ir valstybėms narėms iškilo sunkumų, rodančių poreikį sutvirtinti Sąjungos politiką migracijos srityje siekiant koordinuotų ir veiksmingų Europos masto veiksmų; |
| --- | --- |

(2)

dėl staigaus mišrių migracijos srautų padidėjimo 2015 ir 2016 m. migracijos, prieglobsčio ir sienų valdymo sistemos patyrė spaudimą. Dėl to Sąjungai ir valstybėms narėms iškilo sunkumų, rodančių poreikį sutvirtinti Sąjungos politiką migracijos srityje siekiant koordinuotų ir veiksmingų Europos masto veiksmų;

| (3) | Sąjungos politikos migracijos srityje tikslas – pakeisti neteisėtus ir nekontroliuojamus migracijos srautus saugiais ir gerai valdomais atvykimo būdais taikant visapusišką požiūrį, kuriuo visais etapais būtų siekiama užtikrinti veiksmingą migracijos srautų valdymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) V antraštinės dalies 2 skyrių; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos politikos migracijos srityje tikslas – pakeisti neteisėtus ir nekontroliuojamus migracijos srautus saugiais ir gerai valdomais atvykimo būdais taikant visapusišką požiūrį, kuriuo visais etapais būtų siekiama užtikrinti veiksmingą migracijos srautų valdymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) V antraštinės dalies 2 skyrių;

| (4) | žmogaus teisių laikymasis yra pagrindinis Sąjungos principas. Sąjunga yra įsipareigojusi ginti visų migrantų, kad ir koks būtų jų migracijos statusas, žmogaus teises ir pagrindines laisves, visiškai laikydamasi tarptautinės teisės. Taigi imigracijos ryšių palaikymo pareigūnams įgyvendinant šį reglamentą ir taikant priemones, ypač atvejais, susijusiais su pažeidžiamais asmenimis, turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės, nustatytos atitinkamoje tarptautinėje ir Sąjungos teisėje, įskaitant Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutarties) 2 ir 6 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

(4)

žmogaus teisių laikymasis yra pagrindinis Sąjungos principas. Sąjunga yra įsipareigojusi ginti visų migrantų, kad ir koks būtų jų migracijos statusas, žmogaus teises ir pagrindines laisves, visiškai laikydamasi tarptautinės teisės. Taigi imigracijos ryšių palaikymo pareigūnams įgyvendinant šį reglamentą ir taikant priemones, ypač atvejais, susijusiais su pažeidžiamais asmenimis, turėtų būti gerbiamos pagrindinės teisės, nustatytos atitinkamoje tarptautinėje ir Sąjungos teisėje, įskaitant Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutarties) 2 ir 6 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją;

| (5) | siekiant užtikrinti, kad visi Sąjungos imigracijos politikos aspektai būtų veiksmingai įgyvendinami, turėtų būti palaikomas nuolatinis dialogas ir bendradarbiavimas su pagrindinėmis migrantų ir tarptautinės apsaugos prašytojų kilmės ir tranzito trečiosiomis šalimis. Taip bendradarbiaujant ir laikantis Europos migracijos darbotvarkėje nustatyto išsamaus požiūrio turėtų būtų sudarytos sąlygos geriau valdyti imigraciją, įskaitant išvykimą ir grąžinimą, remti pajėgumus rinkti informaciją, įskaitant informaciją apie prašytojų galimybes gauti tarptautinę apsaugą ir, esant galimybei bei kai taikoma, apie reintegraciją, ir šia informacija dalytis, ir užkirsti kelią neteisėtai imigracijai, neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis ir su jais kovoti; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti, kad visi Sąjungos imigracijos politikos aspektai būtų veiksmingai įgyvendinami, turėtų būti palaikomas nuolatinis dialogas ir bendradarbiavimas su pagrindinėmis migrantų ir tarptautinės apsaugos prašytojų kilmės ir tranzito trečiosiomis šalimis. Taip bendradarbiaujant ir laikantis Europos migracijos darbotvarkėje nustatyto išsamaus požiūrio turėtų būtų sudarytos sąlygos geriau valdyti imigraciją, įskaitant išvykimą ir grąžinimą, remti pajėgumus rinkti informaciją, įskaitant informaciją apie prašytojų galimybes gauti tarptautinę apsaugą ir, esant galimybei bei kai taikoma, apie reintegraciją, ir šia informacija dalytis, ir užkirsti kelią neteisėtai imigracijai, neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis ir su jais kovoti;

| (6) | apsaugos priemonės apima ES visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą (VPMJ) priemones. Teisėtos imigracijos strategijos ir būdai tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių taip pat turėtų apimti darbo jėgos migraciją, studentų vizas ir šeimos susijungimą, nedarant poveikio valstybių narių nacionalinei kompetencijai; |
| --- | --- |

(6)

apsaugos priemonės apima ES visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą (VPMJ) priemones. Teisėtos imigracijos strategijos ir būdai tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių taip pat turėtų apimti darbo jėgos migraciją, studentų vizas ir šeimos susijungimą, nedarant poveikio valstybių narių nacionalinei kompetencijai;

| (7) | atsižvelgiant į vis didėjantį analizės ir informacijos poreikį siekiant remti įrodymais pagrįstą politikos formavimą ir operatyvinius veiksmus, imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turi užtikrinti, kad jų įžvalgos ir žinios kiek įmanoma padėtų susidaryti išsamų padėties trečiosiose šalyse vaizdą; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į vis didėjantį analizės ir informacijos poreikį siekiant remti įrodymais pagrįstą politikos formavimą ir operatyvinius veiksmus, imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turi užtikrinti, kad jų įžvalgos ir žinios kiek įmanoma padėtų susidaryti išsamų padėties trečiosiose šalyse vaizdą;

| (8) | informacija apie migracijos srautų sandarą, kai įmanoma ir taikytina, turėtų apimti informaciją apie migrantų nurodytą amžių, lytį ir šeimą bei apie nelydimus nepilnamečius; |
| --- | --- |

(8)

informacija apie migracijos srautų sandarą, kai įmanoma ir taikytina, turėtų apimti informaciją apie migrantų nurodytą amžių, lytį ir šeimą bei apie nelydimus nepilnamečius;

| (9) | dabartinių Europos migracijos ryšių palaikymo pareigūnų siuntimas į pagrindines trečiąsias kilmės ir tranzito šalis, kaip raginta 2015 m. balandžio 23 d. valstybių ir vyriausybių vadovų specialiojo posėdžio išvadose, buvo pirmasis žingsnis siekiant stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis migracijos klausimais ir gerinti bendradarbiavimą su valstybių narių išsiųstais imigracijos ryšių palaikymo pareigūnais. Remiantis šia patirtimi turėtų būti numatyta, kad Komisija imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus į trečiąsias šalis turėtų išsiųsti ilgesniam laikotarpiui siekiant paremti vystymąsi, įgyvendinimą ir užtikrinti kuo didesnį Sąjungos veiksmų migracijos srityje poveikį; |
| --- | --- |

(9)

dabartinių Europos migracijos ryšių palaikymo pareigūnų siuntimas į pagrindines trečiąsias kilmės ir tranzito šalis, kaip raginta 2015 m. balandžio 23 d. valstybių ir vyriausybių vadovų specialiojo posėdžio išvadose, buvo pirmasis žingsnis siekiant stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis migracijos klausimais ir gerinti bendradarbiavimą su valstybių narių išsiųstais imigracijos ryšių palaikymo pareigūnais. Remiantis šia patirtimi turėtų būti numatyta, kad Komisija imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus į trečiąsias šalis turėtų išsiųsti ilgesniam laikotarpiui siekiant paremti vystymąsi, įgyvendinimą ir užtikrinti kuo didesnį Sąjungos veiksmų migracijos srityje poveikį;

| (10) | šio reglamento tikslas – užtikrinti geresnį valstybių narių kompetentingų institucijų, įskaitant, kai taikoma, teisėsaugos institucijas, taip pat Komisijos ir Sąjungos agentūras, į trečiąsias šalis išsiųstų ryšių palaikymo pareigūnų tinklo veiklos koordinavimą ir optimizuoti jų panaudojimą siekiant veiksmingiau įgyvendinti Sąjungos prioritetinius uždavinius – užkirsti kelią neteisėtai imigracijai ir susijusiems tarpvalstybiniams nusikaltimams, kaip antai neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis, ir su tuo kovoti, palengvinti oraus ir veiksmingo grąžinimo, readmisijos ir reintegracijos veiklą, kuria prisidedama prie integruoto Sąjungos išorės sienų valdymo, taip pat remti teisėtos imigracijos valdymą, be kita ko, tarptautinės apsaugos, perkėlimo ir prieš išvykimą taikomų integracijos priemonių, kurių imasi valstybės narės ir Sąjunga, srityje. Toks koordinavimas turėtų būti vykdomas visapusiškai laikantis imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų ir atitinkamų juos išsiunčiančių institucijų, taip pat tarp pačių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų esamos vadovavimo grandinės ir atskaitomybės ryšių; |
| --- | --- |

(10)

šio reglamento tikslas – užtikrinti geresnį valstybių narių kompetentingų institucijų, įskaitant, kai taikoma, teisėsaugos institucijas, taip pat Komisijos ir Sąjungos agentūras, į trečiąsias šalis išsiųstų ryšių palaikymo pareigūnų tinklo veiklos koordinavimą ir optimizuoti jų panaudojimą siekiant veiksmingiau įgyvendinti Sąjungos prioritetinius uždavinius – užkirsti kelią neteisėtai imigracijai ir susijusiems tarpvalstybiniams nusikaltimams, kaip antai neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis, ir su tuo kovoti, palengvinti oraus ir veiksmingo grąžinimo, readmisijos ir reintegracijos veiklą, kuria prisidedama prie integruoto Sąjungos išorės sienų valdymo, taip pat remti teisėtos imigracijos valdymą, be kita ko, tarptautinės apsaugos, perkėlimo ir prieš išvykimą taikomų integracijos priemonių, kurių imasi valstybės narės ir Sąjunga, srityje. Toks koordinavimas turėtų būti vykdomas visapusiškai laikantis imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų ir atitinkamų juos išsiunčiančių institucijų, taip pat tarp pačių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų esamos vadovavimo grandinės ir atskaitomybės ryšių;

| (11) | remiantis Reglamentu (EB) Nr. 377/2004, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai geriau prisidėtų prie Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo veikimo, visų pirma sukuriant mechanizmą, kurį taikydamos valstybės narės, Komisija ir Sąjungos agentūros galėtų sistemingiau koordinuoti savo į trečiąsias šalis išsiųstų ryšių palaikymo pareigūnų uždavinius ir funkcijas; |
| --- | --- |

(11)

remiantis Reglamentu (EB) Nr. 377/2004, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai geriau prisidėtų prie Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo veikimo, visų pirma sukuriant mechanizmą, kurį taikydamos valstybės narės, Komisija ir Sąjungos agentūros galėtų sistemingiau koordinuoti savo į trečiąsias šalis išsiųstų ryšių palaikymo pareigūnų uždavinius ir funkcijas;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad ryšių palaikymo pareigūnus, nagrinėjančius su migracija susijusius klausimus, išsiunčia skirtingos kompetentingos institucijos ir jų įgaliojimai ir uždaviniai gali sutapti, reikėtų dėti pastangas siekiant pagerinti toje pačioje trečiojoje šalyje arba regione dirbančių pareigūnų bendradarbiavimą. Kai Komisija ar Sąjungos agentūros siunčia imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus į Sąjungos diplomatines atstovybes trečiojoje šalyje, jie toje trečiojoje šalyje turėtų palengvinti ir remti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo kūrimą. Kai taikoma, tokiuose tinkluose gali dalyvauti šalių, kurios nėra valstybės narės, išsiųsti ryšių palaikymo pareigūnai; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad ryšių palaikymo pareigūnus, nagrinėjančius su migracija susijusius klausimus, išsiunčia skirtingos kompetentingos institucijos ir jų įgaliojimai ir uždaviniai gali sutapti, reikėtų dėti pastangas siekiant pagerinti toje pačioje trečiojoje šalyje arba regione dirbančių pareigūnų bendradarbiavimą. Kai Komisija ar Sąjungos agentūros siunčia imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus į Sąjungos diplomatines atstovybes trečiojoje šalyje, jie toje trečiojoje šalyje turėtų palengvinti ir remti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo kūrimą. Kai taikoma, tokiuose tinkluose gali dalyvauti šalių, kurios nėra valstybės narės, išsiųsti ryšių palaikymo pareigūnai;

| (13) | būtina sukurti patikimą mechanizmą, kad būtų užtikrintas geresnis visų imigracijos klausimus sprendžiančių ryšių palaikymo pareigūnų tarpusavio koordinavimas ir bendradarbiavimas jiems einant savo pareigas, siekiant sumažinti informacijos spragas ir darbo dubliavimą ir kuo labiau padidinti veiklos pajėgumus bei veiksmingumą. Atsižvelgdama į Sąjungos išorės santykius, Valdančioji taryba turėtų pateikti gaires, atitinkančias Sąjungos politikos prioritetus, ir jai turėtų būti suteikti reikiami įgaliojimai, visų pirma įgaliojimai priimti dvimetes imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklos darbo programas, susitarti dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų specialių ad hoc veiksmų, kuriais įgyvendinami prioritetai ir tenkinami nauji į dvimetę darbo programą dar neįtraukti poreikiai, skirti išteklių veiklai, dėl kurios sutarta, ir atsiskaityti už jos vykdymą. Nei Valdančiosios tarybos, nei imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų tarpininkų užduotys neturėtų daryti poveikio išsiunčiančių institucijų kompetencijai, susijusiai su užduočių atitinkamiems savo imigracijos ryšių palaikymo pareigūnams skyrimu. Valdančioji taryba, vykdydama savo užduotis, turėtų atsižvelgti į imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų įvairovę, taip pat į labiausiai su atitinkamomis trečiosiomis šalimis susijusių valstybių narių nuomonę; |
| --- | --- |

(13)

būtina sukurti patikimą mechanizmą, kad būtų užtikrintas geresnis visų imigracijos klausimus sprendžiančių ryšių palaikymo pareigūnų tarpusavio koordinavimas ir bendradarbiavimas jiems einant savo pareigas, siekiant sumažinti informacijos spragas ir darbo dubliavimą ir kuo labiau padidinti veiklos pajėgumus bei veiksmingumą. Atsižvelgdama į Sąjungos išorės santykius, Valdančioji taryba turėtų pateikti gaires, atitinkančias Sąjungos politikos prioritetus, ir jai turėtų būti suteikti reikiami įgaliojimai, visų pirma įgaliojimai priimti dvimetes imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklos darbo programas, susitarti dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų specialių ad hoc veiksmų, kuriais įgyvendinami prioritetai ir tenkinami nauji į dvimetę darbo programą dar neįtraukti poreikiai, skirti išteklių veiklai, dėl kurios sutarta, ir atsiskaityti už jos vykdymą. Nei Valdančiosios tarybos, nei imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų tarpininkų užduotys neturėtų daryti poveikio išsiunčiančių institucijų kompetencijai, susijusiai su užduočių atitinkamiems savo imigracijos ryšių palaikymo pareigūnams skyrimu. Valdančioji taryba, vykdydama savo užduotis, turėtų atsižvelgti į imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų įvairovę, taip pat į labiausiai su atitinkamomis trečiosiomis šalimis susijusių valstybių narių nuomonę;

| (14) | Valdančioji taryba turėtų sudaryti ir reguliariai atnaujinti į trečiąsias šalis išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų sąrašą. Į sąrašą turėtų būti įtraukta informacija, susijusi su įvairių tinklų vieta, sudėtimi ir veikla, įskaitant išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų kontaktinę informaciją ir pareigų santrauką; |
| --- | --- |

(14)

Valdančioji taryba turėtų sudaryti ir reguliariai atnaujinti į trečiąsias šalis išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų sąrašą. Į sąrašą turėtų būti įtraukta informacija, susijusi su įvairių tinklų vieta, sudėtimi ir veikla, įskaitant išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų kontaktinę informaciją ir pareigų santrauką;

| (15) | turėtų būti skatinama bendrai siųsti ryšių palaikymo pareigūnus siekiant stiprinti valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija, taip pat tenkinti poreikius Sąjungos lygmeniu, kaip nustato Valdančioji taryba. Sąjungos lėšomis turėtų būti remiamas bent dviejų valstybių narių vykdomas bendras siuntimas, skatinant bendradarbiavimą ir teikiant papildomą naudą visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

(15)

turėtų būti skatinama bendrai siųsti ryšių palaikymo pareigūnus siekiant stiprinti valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija, taip pat tenkinti poreikius Sąjungos lygmeniu, kaip nustato Valdančioji taryba. Sąjungos lėšomis turėtų būti remiamas bent dviejų valstybių narių vykdomas bendras siuntimas, skatinant bendradarbiavimą ir teikiant papildomą naudą visoms valstybėms narėms;

| (16) | turėtų būti įtvirtinta speciali nuostata dėl platesnio masto imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų veiksmų stiprinant Sąjungos pajėgumus. Toks pajėgumų stiprinimas turėtų apimti bendrų pagrindinių mokymo programų rengimą ir kursus prieš siuntimą, be kita ko, dėl pagrindinių teisių, bendradarbiaujant su susijusiomis Sąjungos agentūromis, ir imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklos pajėgumų stiprinimą. Tokios mokymo programos turėtų būti neprivalomos ir papildyti išsiunčiančių institucijų nustatytas nacionalines mokymo programas; |
| --- | --- |

(16)

turėtų būti įtvirtinta speciali nuostata dėl platesnio masto imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų veiksmų stiprinant Sąjungos pajėgumus. Toks pajėgumų stiprinimas turėtų apimti bendrų pagrindinių mokymo programų rengimą ir kursus prieš siuntimą, be kita ko, dėl pagrindinių teisių, bendradarbiaujant su susijusiomis Sąjungos agentūromis, ir imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklos pajėgumų stiprinimą. Tokios mokymo programos turėtų būti neprivalomos ir papildyti išsiunčiančių institucijų nustatytas nacionalines mokymo programas;

| (17) | imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklai turėtų vengti dubliuoti Sąjungos agentūrų ir kitų Sąjungos priemonių ar struktūrų darbą, įskaitant bendradarbiavimo Šengeno erdvėje vietos grupių darbą, taip pat turėtų teikti papildomos naudos be to, ką jos jau yra pasiekę su imigracija susijusios informacijos rinkimo ir keitimosi ja srityje, visų pirma daugiausia dėmesio skiriant veiklos aspektams. Tie tinklai turėtų būti kaip tarpininkai ir informacijos iš trečiųjų šalių teikėjai, padedantys Sąjungos agentūroms vykdyti savo funkcijas ir uždavinius, visų pirma, kai Sąjungos agentūros dar nėra užmezgusios bendradarbiavimo ryšių su trečiosiomis šalimis. Todėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklai ir atitinkamos Sąjungos agentūros turėtų glaudžiau bendradarbiauti. Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turėtų visada žinoti, kad jų veiksmai gali turėti pasekmių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų vietos ir regioninių tinklų veiklai arba reputacijai. Vykdydami savo užduotis, jie turėtų elgtis atitinkamai; |
| --- | --- |

(17)

imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklai turėtų vengti dubliuoti Sąjungos agentūrų ir kitų Sąjungos priemonių ar struktūrų darbą, įskaitant bendradarbiavimo Šengeno erdvėje vietos grupių darbą, taip pat turėtų teikti papildomos naudos be to, ką jos jau yra pasiekę su imigracija susijusios informacijos rinkimo ir keitimosi ja srityje, visų pirma daugiausia dėmesio skiriant veiklos aspektams. Tie tinklai turėtų būti kaip tarpininkai ir informacijos iš trečiųjų šalių teikėjai, padedantys Sąjungos agentūroms vykdyti savo funkcijas ir uždavinius, visų pirma, kai Sąjungos agentūros dar nėra užmezgusios bendradarbiavimo ryšių su trečiosiomis šalimis. Todėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklai ir atitinkamos Sąjungos agentūros turėtų glaudžiau bendradarbiauti. Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turėtų visada žinoti, kad jų veiksmai gali turėti pasekmių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų vietos ir regioninių tinklų veiklai arba reputacijai. Vykdydami savo užduotis, jie turėtų elgtis atitinkamai;

| (18) | valstybių narių valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad atitinkamais atvejais ir pagal Sąjungos teisę bei nacionalinę teisę, į kitas valstybes nares išsiųstų ryšių palaikymo pareigūnų gauta informacija, taip pat Sąjungos agentūrų strateginiai ir operatyviniai analitiniai produktai, susiję su neteisėta imigracija, oriu ir veiksmingu grąžinimu ir reintegracija, tarpvalstybiniu nusikalstamumu arba tarptautine apsauga ir perkėlimu į ES, veiksmingai pasiektų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus trečiosiose šalyse ir kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų surinkta informacija būtų dalijamasi su atitinkamomis Sąjungos agentūromis, visų pirma Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas) ir Europos prieglobsčio paramos biuru (EASO), atsižvelgiant į jų atitinkamų teisinių pagrindų taikymo sritį; |
| --- | --- |

(18)

valstybių narių valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad atitinkamais atvejais ir pagal Sąjungos teisę bei nacionalinę teisę, į kitas valstybes nares išsiųstų ryšių palaikymo pareigūnų gauta informacija, taip pat Sąjungos agentūrų strateginiai ir operatyviniai analitiniai produktai, susiję su neteisėta imigracija, oriu ir veiksmingu grąžinimu ir reintegracija, tarpvalstybiniu nusikalstamumu arba tarptautine apsauga ir perkėlimu į ES, veiksmingai pasiektų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus trečiosiose šalyse ir kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų surinkta informacija būtų dalijamasi su atitinkamomis Sąjungos agentūromis, visų pirma Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas) ir Europos prieglobsčio paramos biuru (EASO), atsižvelgiant į jų atitinkamų teisinių pagrindų taikymo sritį;

| (19) | siekiant užtikrinti, kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų surinkta informacija būtų kuo veiksmingiau naudojamasi, tokia informacija, laikantis taikomų duomenų apsaugos teisės aktų, turėtų būti prieinama saugioje žiniatinkliu pagrįstoje keitimosi informacija platformoje; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti, kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų surinkta informacija būtų kuo veiksmingiau naudojamasi, tokia informacija, laikantis taikomų duomenų apsaugos teisės aktų, turėtų būti prieinama saugioje žiniatinkliu pagrįstoje keitimosi informacija platformoje;

| (20) | imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų surinkta informacija turėtų padėti vykdyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/1624 (3) nurodytą techninį ir operatyvinį Europos integruotą sienų valdymą ir padėti kurti bei prižiūrėti nacionalines sienų stebėjimo sistemas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 (4); |
| --- | --- |

(20)

imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų surinkta informacija turėtų padėti vykdyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/1624 (3) nurodytą techninį ir operatyvinį Europos integruotą sienų valdymą ir padėti kurti bei prižiūrėti nacionalines sienų stebėjimo sistemas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 (4);

| (21) | siekiant remti Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo veiklą ir padėti valstybėms narėms bendrai siųsti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus, turėtų būti įmanoma naudoti turimus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 515/2014 (5) numatytus išteklius; |
| --- | --- |

(21)

siekiant remti Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo veiklą ir padėti valstybėms narėms bendrai siųsti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus, turėtų būti įmanoma naudoti turimus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 515/2014 (5) numatytus išteklius;

| (22) | valstybėms narėms tvarkant, taip pat perduodant, asmens duomenis pagal šį reglamentą, turi būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (6). Komisija ir Sąjungos agentūros, tvarkydamos asmens duomenis, turėtų taikyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2018/1725 (7); |
| --- | --- |

(22)

valstybėms narėms tvarkant, taip pat perduodant, asmens duomenis pagal šį reglamentą, turi būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (6). Komisija ir Sąjungos agentūros, tvarkydamos asmens duomenis, turėtų taikyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2018/1725 (7);

| (23) | asmens duomenys pagal šį reglamentą turėtų būti tvarkomi siekiant palengvinti trečiųjų šalių piliečių gražinimą, palengvinti asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimą į Sąjungą ir įgyvendinti Sąjungos ir nacionalines priemones, susijusias su leidimu atvykti teisėtos migracijos tikslais ir siekiu užkirsti kelią neteisėtai imigracijai, neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis ir su tuo kovoti. Todėl šiomis aplinkybėmis būtina nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo pripažįstamas imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų vaidmuo; |
| --- | --- |

(23)

asmens duomenys pagal šį reglamentą turėtų būti tvarkomi siekiant palengvinti trečiųjų šalių piliečių gražinimą, palengvinti asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimą į Sąjungą ir įgyvendinti Sąjungos ir nacionalines priemones, susijusias su leidimu atvykti teisėtos migracijos tikslais ir siekiu užkirsti kelią neteisėtai imigracijai, neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis ir su tuo kovoti. Todėl šiomis aplinkybėmis būtina nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo pripažįstamas imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų vaidmuo;

| (24) | imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turi tvarkyti asmens duomenis, kad palengvintų tinkamą grąžinimo procedūrų įgyvendinimą, sėkmingą sprendimų grąžinti vykdymą ir, kai taikoma bei įmanoma, reintegraciją. Trečiosioms šalims, į kurias grąžinama, dažnai nėra taikomi tinkamumo sprendimai, kuriuos Komisija priima pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnį, ir jos dažnai nėra sudariusios arba neketina sudaryti readmisijos susitarimo su Sąjunga ar kitaip numatyti atitinkamų apsaugos priemonių, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 46 straipsnyje. Nors Sąjunga itin stengiasi bendradarbiauti su pagrindinėmis neteisėtai esančių šalyje trečiųjų šalių piliečių, kuriems nustatyta prievolė grįžti, kilmės šalimis, ne visada įmanoma užtikrinti, kad tokios trečiosios šalys sistemingai vykdytų tarptautinėje teisėje nustatytą pareigą priimti atgal savo piliečius. Todėl readmisijos susitarimai, kuriuos Sąjunga arba valstybės narės yra sudariusios arba dėl kurių derasi ir kuriuose numatytos tinkamos duomenų perdavimo į trečiąsias šalis apsaugos priemonės pagal Reglamento (ES) 2016/679 46 straipsnį, apima nedaug trečiųjų šalių. Tais atvejais, kai tokių susitarimų nėra, imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turėtų perduoti asmens duomenis Sąjungos vykdomų grąžinimo operacijų reikmėms, laikydamiesi Reglamento (ES) 2016/679 49 straipsnyje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

(24)

imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turi tvarkyti asmens duomenis, kad palengvintų tinkamą grąžinimo procedūrų įgyvendinimą, sėkmingą sprendimų grąžinti vykdymą ir, kai taikoma bei įmanoma, reintegraciją. Trečiosioms šalims, į kurias grąžinama, dažnai nėra taikomi tinkamumo sprendimai, kuriuos Komisija priima pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnį, ir jos dažnai nėra sudariusios arba neketina sudaryti readmisijos susitarimo su Sąjunga ar kitaip numatyti atitinkamų apsaugos priemonių, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 46 straipsnyje. Nors Sąjunga itin stengiasi bendradarbiauti su pagrindinėmis neteisėtai esančių šalyje trečiųjų šalių piliečių, kuriems nustatyta prievolė grįžti, kilmės šalimis, ne visada įmanoma užtikrinti, kad tokios trečiosios šalys sistemingai vykdytų tarptautinėje teisėje nustatytą pareigą priimti atgal savo piliečius. Todėl readmisijos susitarimai, kuriuos Sąjunga arba valstybės narės yra sudariusios arba dėl kurių derasi ir kuriuose numatytos tinkamos duomenų perdavimo į trečiąsias šalis apsaugos priemonės pagal Reglamento (ES) 2016/679 46 straipsnį, apima nedaug trečiųjų šalių. Tais atvejais, kai tokių susitarimų nėra, imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turėtų perduoti asmens duomenis Sąjungos vykdomų grąžinimo operacijų reikmėms, laikydamiesi Reglamento (ES) 2016/679 49 straipsnyje nustatytų sąlygų;

| (25) | numatant reikalavimo dėl tinkamumo sprendimo arba atitinkamų apsaugos priemonių išimtį, turėtų būti leidžiama pagal šį reglamentą perduoti asmens duomenis trečiųjų šalių institucijoms, kad būtų galima įgyvendinti Sąjungos grąžinimo politiką. Todėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turėtų turėti galimybę pasinaudoti leidžiančia nukrypti nuostata, numatyta Reglamento (ES) 2016/679 49 straipsnio 1 dalies d punkte, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų šio reglamento tikslais, būtent dėl oraus ir veiksmingo trečiųjų šalių piliečių, kurie neatitinka arba nebeatitinka atvykimo, buvimo ar gyvenimo valstybėje narėje sąlygų, grąžinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/115/EB (8); |
| --- | --- |

(25)

numatant reikalavimo dėl tinkamumo sprendimo arba atitinkamų apsaugos priemonių išimtį, turėtų būti leidžiama pagal šį reglamentą perduoti asmens duomenis trečiųjų šalių institucijoms, kad būtų galima įgyvendinti Sąjungos grąžinimo politiką. Todėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turėtų turėti galimybę pasinaudoti leidžiančia nukrypti nuostata, numatyta Reglamento (ES) 2016/679 49 straipsnio 1 dalies d punkte, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų šio reglamento tikslais, būtent dėl oraus ir veiksmingo trečiųjų šalių piliečių, kurie neatitinka arba nebeatitinka atvykimo, buvimo ar gyvenimo valstybėje narėje sąlygų, grąžinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/115/EB (8);

| (26) | atitinkamų asmenų labui imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turėtų turėti galimybę tvarkyti asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga ir kurie perkeliami į ES, taip pat asmenų, norinčių teisėtai migruoti į Sąjungą, asmens duomenis, siekiant patvirtinti jų tapatybę ir pilietybę. Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai veikia tokiomis aplinkybėmis, kai tikėtina, kad jie gauna svarbios informacijos apie nusikalstamų organizacijų, susijusių su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis, veiklą. Todėl jie taip pat turėtų turėti galimybę su teisėsaugos institucijomis ir imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinkluose dalytis vykdant jų pareigas tvarkomais asmens duomenimis, su sąlyga, kad šie asmens duomenys yra būtini siekiant užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir su ja kovoti arba neteisėto migrantų gabenimo ar prekybos žmonėmis prevencijai, tyrimui, nustatymui ir baudžiamajam persekiojimui už juos; |
| --- | --- |

(26)

atitinkamų asmenų labui imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turėtų turėti galimybę tvarkyti asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga ir kurie perkeliami į ES, taip pat asmenų, norinčių teisėtai migruoti į Sąjungą, asmens duomenis, siekiant patvirtinti jų tapatybę ir pilietybę. Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai veikia tokiomis aplinkybėmis, kai tikėtina, kad jie gauna svarbios informacijos apie nusikalstamų organizacijų, susijusių su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis, veiklą. Todėl jie taip pat turėtų turėti galimybę su teisėsaugos institucijomis ir imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinkluose dalytis vykdant jų pareigas tvarkomais asmens duomenimis, su sąlyga, kad šie asmens duomenys yra būtini siekiant užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir su ja kovoti arba neteisėto migrantų gabenimo ar prekybos žmonėmis prevencijai, tyrimui, nustatymui ir baudžiamajam persekiojimui už juos;

| (27) | šio reglamento tikslai yra optimaliai panaudoti valstybių narių, Komisijos ir Sąjungos agentūrų į trečiąsias šalis išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklą, siekiant veiksmingiau įgyvendinti Sąjungos prioritetus, kartu paisant valstybių narių nacionalinių kompetencijų. Tarp tokių Sąjungos prioritetų yra užtikrinti geresnį migracijos valdymą, kad neteisėti srautai būtų pakeisti saugiais ir tinkamai valdomais būdais taikant nuoseklų visus imigracijos aspektus apimantį požiūrį, taip pat užkirsti kelią neteisėtam migrantų gabenimui, prekybai žmonėmis ir neteisėtai imigracijai ir su jais kovoti. Kiti Sąjungos prioritetai yra palengvinti orų ir veiksmingą grąžinimą, readmisiją ir reintegraciją, prisidėti prie integruoto Sąjungos išorės sienų valdymo ir remti teisėtos imigracijos ar tarptautinės apsaugos sistemų valdymą. Kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės vienos negali deramai pasiekti ir dėl didelio jo masto ir jo poveikio visai Sąjungai to tikslo būtų geriau siekti koordinuojant veiksmus Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(27)

šio reglamento tikslai yra optimaliai panaudoti valstybių narių, Komisijos ir Sąjungos agentūrų į trečiąsias šalis išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklą, siekiant veiksmingiau įgyvendinti Sąjungos prioritetus, kartu paisant valstybių narių nacionalinių kompetencijų. Tarp tokių Sąjungos prioritetų yra užtikrinti geresnį migracijos valdymą, kad neteisėti srautai būtų pakeisti saugiais ir tinkamai valdomais būdais taikant nuoseklų visus imigracijos aspektus apimantį požiūrį, taip pat užkirsti kelią neteisėtam migrantų gabenimui, prekybai žmonėmis ir neteisėtai imigracijai ir su jais kovoti. Kiti Sąjungos prioritetai yra palengvinti orų ir veiksmingą grąžinimą, readmisiją ir reintegraciją, prisidėti prie integruoto Sąjungos išorės sienų valdymo ir remti teisėtos imigracijos ar tarptautinės apsaugos sistemų valdymą. Kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės vienos negali deramai pasiekti ir dėl didelio jo masto ir jo poveikio visai Sąjungai to tikslo būtų geriau siekti koordinuojant veiksmus Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (28) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (9), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (10) 1 straipsnio A ir E punktuose nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(28)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (9), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (10) 1 straipsnio A ir E punktuose nurodytą sritį;

| (29) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (11), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir E punktuose, siejamuose su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR (12) 3 straipsniu, nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(29)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (11), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir E punktuose, siejamuose su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR (12) 3 straipsniu, nurodytą sritį;

| (30) | Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (13), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir E punktuose, siejamuose su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (14) 3 straipsniu, nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(30)

Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (13), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir E punktuose, siejamuose su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (14) 3 straipsniu, nurodytą sritį;

| (31) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(31)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

| (32) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 19 dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 2 dalį 2018 m. spalio 1 d. Jungtinė Karalystė pranešė Tarybai apie savo pageidavimą nedalyvauti priimant šį reglamentą. Pagal minėtojo protokolo 5 straipsnio 3 dalį 2019 m. sausio 31 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinės Karalystės pranešimo apie savo pageidavimą nebedalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, išdėstytas Reglamente (EB) Nr. 377/2004. Tuo remdamasi 2019 m. vasario 18 d. Taryba nusprendė (15), kad nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Tarybos sprendimo 2000/365/EB (16) ir Tarybos sprendimo 2004/926/EB (17) I priedo 6 punkto nuostatos nebetaikomos Jungtinei Karalystei dėl Reglamento (EB) Nr. 377/2004 ir bet kurių kitų jo pakeitimų. |
| --- | --- |

(32)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 19 dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 5 straipsnio 2 dalį 2018 m. spalio 1 d. Jungtinė Karalystė pranešė Tarybai apie savo pageidavimą nedalyvauti priimant šį reglamentą. Pagal minėtojo protokolo 5 straipsnio 3 dalį 2019 m. sausio 31 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinės Karalystės pranešimo apie savo pageidavimą nebedalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, išdėstytas Reglamente (EB) Nr. 377/2004. Tuo remdamasi 2019 m. vasario 18 d. Taryba nusprendė (15), kad nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Tarybos sprendimo 2000/365/EB (16) ir Tarybos sprendimo 2004/926/EB (17) I priedo 6 punkto nuostatos nebetaikomos Jungtinei Karalystei dėl Reglamento (EB) Nr. 377/2004 ir bet kurių kitų jo pakeitimų.

| (33) | Airija taiko šį reglamentą pagal Protokolo Nr. 19 5 straipsnio 1 dalį ir Tarybos sprendimo 2002/192/EB (18) 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(33)

Airija taiko šį reglamentą pagal Protokolo Nr. 19 5 straipsnio 1 dalį ir Tarybos sprendimo 2002/192/EB (18) 6 straipsnio 2 dalį;

| (34) | Airijos dalyvavimas taikant šį reglamentą pagal Sprendimo 2002/192/EB 6 straipsnio 2 dalį yra susijęs su Sąjungos įsipareigojimais imtis priemonių, kurias taikant būtų plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, skirtos kovai su neteisėtos imigracijos organizavimu, kurias Airija taiko; |
| --- | --- |

(34)

Airijos dalyvavimas taikant šį reglamentą pagal Sprendimo 2002/192/EB 6 straipsnio 2 dalį yra susijęs su Sąjungos įsipareigojimais imtis priemonių, kurias taikant būtų plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, skirtos kovai su neteisėtos imigracijos organizavimu, kurias Airija taiko;

| (35) | šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis ar kitaip su juo susijęs, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje, |
| --- | --- |

(35)

šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis ar kitaip su juo susijęs, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama sutvirtinti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų, kuriuos valstybės narės, Komisija ir Sąjungos agentūros yra išsiuntusios į trečiąsias šalis, bendradarbiavimą ir jų veiklos koordinavimą, sukuriant Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklą.

2.   Šis reglamentas neturi poveikio nei valstybių narių institucijų, Komisijos ir Sąjungos agentūrų atsakomybei už uždavinių apimties nustatymą ir skyrimą ir jų atitinkamų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų ataskaitų teikimą, nei imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų uždaviniams atsižvelgiant į jų pareigas pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę, politiką ar procedūras arba pagal specialius susitarimus, sudarytus su priimančiąja valstybe ar tarptautinėmis organizacijomis.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   imigracijos ryšių palaikymo pareigūnas– ryšių palaikymo pareigūnas, kurį valstybės narės kompetentingos institucijos, Komisija ar Sąjungos agentūra paskyrė ir išsiuntė į užsienį, pagal atitinkamą teisinį pagrindą, spręsti su imigracija susijusių klausimų, taip pat, kai tai yra tik dalis jų pareigų;

imigracijos ryšių palaikymo pareigūnas

2)   išsiųstas į užsienį– pagrįstam laikotarpiui, kurį nustato atsakinga institucija, išsiųstas į trečiąją šalį, į vieną iš šių vietų:

išsiųstas į užsienį

| a) | valstybės narės diplomatinę atstovybę; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės diplomatinę atstovybę;

| b) | trečiosios šalies kompetentingas institucijas; |
| --- | --- |

b)

trečiosios šalies kompetentingas institucijas;

| c) | tarptautinę organizaciją; |
| --- | --- |

c)

tarptautinę organizaciją;

| d) | Sąjungos diplomatinę atstovybę; |
| --- | --- |

d)

Sąjungos diplomatinę atstovybę;

3)   asmens duomenys– asmens duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 1 punkte;

asmens duomenys

4)   grąžinimas– grąžinimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/115/EB 3 straipsnio 3 punkte.

grąžinimas

3 straipsnis

Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų uždaviniai

1.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai atlieka savo uždavinius pagal savo pareigas, kurias nustato išsiunčiančios institucijos, ir pagal nuostatas, įskaitant nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, nustatytas Sąjungos ir nacionalinės teisės aktuose ir visose sutartyse arba susitarimuose, sudarytuose su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis.

2.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai savo užduotis atlieka vadovaudamiesi pagrindinėmis teisėmis, kaip bendraisiais Sąjungos teisės principais, ir tarptautine teise, įskaitant įsipareigojimus žmogaus teisių srityje. Jie ypač atkreipia dėmesį į pažeidžiamus asmenis ir į migracijos srautų lyčių aspektą.

3.   Kiekviena išsiunčianti institucija užtikrina, kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai užmegztų ir palaikytų tiesioginius ryšius su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis, įskaitant, kai tinkama, vietos valdžios institucijas, ir bet kuriomis tinkamomis trečiojoje šalyje veikiančiomis organizacijomis, įskaitant tarptautines organizacijas, ypač kad įgyvendintų šį reglamentą.

4.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai renka informaciją, naudotiną operatyviniu, strateginiu arba abiem lygiais. Pagal šią dalį renkama informacija renkama remiantis 1 straipsnio 2 dalimi ir, nedarant poveikio 10 straipsnio 2 daliai, joje neturi būti asmens duomenų. Tokia informacija visų pirma apima tokius aspektus:

| a) | Europos integruotą sienų valdymą prie išorės sienų, siekiant veiksmingai valdyti migraciją; |
| --- | --- |

a)

Europos integruotą sienų valdymą prie išorės sienų, siekiant veiksmingai valdyti migraciją;

| b) | migracijos srautus, susidarančius trečiojoje šalyje arba judančius per ją tranzitu, įskaitant, kai įmanoma ir aktualu, migracijos srautų sudėtį ir vietą, į kurią migrantai ketina atvykti; |
| --- | --- |

b)

migracijos srautus, susidarančius trečiojoje šalyje arba judančius per ją tranzitu, įskaitant, kai įmanoma ir aktualu, migracijos srautų sudėtį ir vietą, į kurią migrantai ketina atvykti;

| c) | maršrutus, kuriais migracijos srautai, susidarantys trečiojoje šalyje ar judantys per ją tranzitu, pasiekia valstybių narių teritorijas; |
| --- | --- |

c)

maršrutus, kuriais migracijos srautai, susidarantys trečiojoje šalyje ar judantys per ją tranzitu, pasiekia valstybių narių teritorijas;

| d) | nusikalstamų organizacijų, užsiimančių neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis migracijos maršrutuose, buvimą, jų veiklą ir modi operandi; |
| --- | --- |

d)

nusikalstamų organizacijų, užsiimančių neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis migracijos maršrutuose, buvimą, jų veiklą ir modi operandi;

| e) | incidentus ir įvykius, galinčius būti naujais su migracijos srautais susijusiais pokyčiais ar juos sukelti; |
| --- | --- |

e)

incidentus ir įvykius, galinčius būti naujais su migracijos srautais susijusiais pokyčiais ar juos sukelti;

| f) | metodus, taikomus klastojant ar falsifikuojant asmens ir kelionės dokumentus; |
| --- | --- |

f)

metodus, taikomus klastojant ar falsifikuojant asmens ir kelionės dokumentus;

| g) | būdus ir priemones, padedančius trečiųjų šalių valdžios institucijoms užkirsti kelią neteisėtos imigracijos srautams, susidarantiems jų teritorijose arba per jas judantiems tranzitu; |
| --- | --- |

g)

būdus ir priemones, padedančius trečiųjų šalių valdžios institucijoms užkirsti kelią neteisėtos imigracijos srautams, susidarantiems jų teritorijose arba per jas judantiems tranzitu;

| h) | priemones, kuriomis prieš išvykimą gali pasinaudoti imigrantai kilmės šalyje arba priimančiosiose trečiosiose šalyse ir kuriomis padedama tinkamai integruotis teisėtai atvykus į valstybes nares; |
| --- | --- |

h)

priemones, kuriomis prieš išvykimą gali pasinaudoti imigrantai kilmės šalyje arba priimančiosiose trečiosiose šalyse ir kuriomis padedama tinkamai integruotis teisėtai atvykus į valstybes nares;

| i) | būdus ir priemones, kuriais palengvinamas grąžinimas, readmisija ir reintegracija; |
| --- | --- |

i)

būdus ir priemones, kuriais palengvinamas grąžinimas, readmisija ir reintegracija;

| j) | veiksmingas galimybes gauti apsaugą, kurią trečioji šalis taiko, taip pat ir pažeidžiamų asmenų labui; |
| --- | --- |

j)

veiksmingas galimybes gauti apsaugą, kurią trečioji šalis taiko, taip pat ir pažeidžiamų asmenų labui;

| k) | dabartinės ir galimos būsimos teisėtos imigracijos strategijas ir kanalus tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, atsižvelgiant į valstybių narių įgūdžių ir darbo rinkos poreikius, taip pat perkėlimo į ES ir kitas apsaugos priemones; |
| --- | --- |

k)

dabartinės ir galimos būsimos teisėtos imigracijos strategijas ir kanalus tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, atsižvelgiant į valstybių narių įgūdžių ir darbo rinkos poreikius, taip pat perkėlimo į ES ir kitas apsaugos priemones;

| l) | trečiųjų šalių ir suinteresuotųjų subjektų pajėgumus, gebėjimus, politines strategijas, teisės aktus ir teisinę praktiką, susijusius su a–k punktuose minėtais klausimais, kai įmanoma ir kai aktualu apimant priėmimo ir sulaikymo centrus ir sąlygas juose. |
| --- | --- |

l)

trečiųjų šalių ir suinteresuotųjų subjektų pajėgumus, gebėjimus, politines strategijas, teisės aktus ir teisinę praktiką, susijusius su a–k punktuose minėtais klausimais, kai įmanoma ir kai aktualu apimant priėmimo ir sulaikymo centrus ir sąlygas juose.

5.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai tarpusavyje ir su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais koordinuoja savo veiksmus dėl pajėgumus stiprinančios pagalbos teikimo trečiųjų šalių institucijų ir kitų suinteresuotų subjektų veiklai.

6.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai, atsižvelgiant į jų patirtį ir išsilavinimą, gali teikti pagalbą:

| a) | nustatant trečiųjų šalių piliečių tapatybę ir pilietybę ir sudarant lengvesnes sąlygas juos grąžinti pagal Direktyvą 2008/115/EB, taip pat, kai aktualu ir kai įmanoma, padedant jiems reintegruotis; |
| --- | --- |

a)

nustatant trečiųjų šalių piliečių tapatybę ir pilietybę ir sudarant lengvesnes sąlygas juos grąžinti pagal Direktyvą 2008/115/EB, taip pat, kai aktualu ir kai įmanoma, padedant jiems reintegruotis;

| b) | patvirtinant asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos Sąjungoje, tapatybę siekiant sudaryti lengvesnes sąlygas juos perkelti į ES, taip pat, kai įmanoma, suteikiant jiems tinkamas informacijos ir paramos paslaugas prieš išvykimą; |
| --- | --- |

b)

patvirtinant asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos Sąjungoje, tapatybę siekiant sudaryti lengvesnes sąlygas juos perkelti į ES, taip pat, kai įmanoma, suteikiant jiems tinkamas informacijos ir paramos paslaugas prieš išvykimą;

| c) | patvirtinant teisėtų imigrantų tapatybę ir sudarant lengvesnes sąlygas įgyvendinti su jų priėmimu susijusias Sąjungos ir nacionalines priemones; |
| --- | --- |

c)

patvirtinant teisėtų imigrantų tapatybę ir sudarant lengvesnes sąlygas įgyvendinti su jų priėmimu susijusias Sąjungos ir nacionalines priemones;

| d) | dalijantis informacija, kurią jie gauna atlikdami savo pareigas imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinkluose ir bendradarbiaudami su kompetentingomis valstybių narių institucijomis, įskaitant teisėsaugos institucijas, siekiant užkirsti kelią neteisėtai imigracijai ir nustatyti jos atvejus, taip pat kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis. |
| --- | --- |

d)

dalijantis informacija, kurią jie gauna atlikdami savo pareigas imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinkluose ir bendradarbiaudami su kompetentingomis valstybių narių institucijomis, įskaitant teisėsaugos institucijas, siekiant užkirsti kelią neteisėtai imigracijai ir nustatyti jos atvejus, taip pat kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis.

4 straipsnis

Pranešimas apie imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų išsiuntimą

1.   Valstybės narės, Komisija ir Sąjungos agentūros informuoja Valdančiąją tarybą, įsteigtą 7 straipsniu, apie savo planus išsiųsti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnus ir faktinį jų išsiuntimą, taip pat pateikia jų pareigų aprašymą ir nurodo jų išsiuntimo trukmę.

8 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytose veiklos ataskaitose pateikiama imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų išsiuntimo apžvalga.

2.   1 dalyje nurodyta informacija pateikiama saugioje žiniatinkliu pagrįstoje 9 straipsnyje nurodytoje keitimosi informacija platformoje.

5 straipsnis

Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų vietos arba regioninių tinklų sukūrimas

1.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai, išsiųsti į tas pačias šalis ar regionus, įsteigia vietos ar regioninius bendradarbiavimo tinklus ir, jei ir kai tai tikslinga, bendradarbiauja su šalių, kurios nėra valstybės narės, siųstais ryšių palaikymo pareigūnais. Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai, priklausydami tokiems tinklams, pagal 1 straipsnio 2 dalį pirmiausia:

| a) | rengia susitikimus reguliariai ir kai tai būtina; |
| --- | --- |

a)

rengia susitikimus reguliariai ir kai tai būtina;

| b) | keičiasi informacija ir dalijasi praktine patirtimi, visų pirma susitikimuose ir saugioje žiniatinkliu pagrįstoje, 9 straipsnyje nurodytoje keitimosi informacija platformoje; |
| --- | --- |

b)

keičiasi informacija ir dalijasi praktine patirtimi, visų pirma susitikimuose ir saugioje žiniatinkliu pagrįstoje, 9 straipsnyje nurodytoje keitimosi informacija platformoje;

| c) | prireikus, keičiasi informacija apie patirtį, susijusią su galimybėmis gauti tarptautinę apsaugą; |
| --- | --- |

c)

prireikus, keičiasi informacija apie patirtį, susijusią su galimybėmis gauti tarptautinę apsaugą;

| d) | kai tinkama, koordinuoja pozicijas, kurios turi būti pasirinktos palaikant ryšius su komerciniais vežėjais; |
| --- | --- |

d)

kai tinkama, koordinuoja pozicijas, kurios turi būti pasirinktos palaikant ryšius su komerciniais vežėjais;

| e) | dalyvauja, kai tinkama, bendruose specializuotuose mokymo kursuose, apimančiuose pagrindinių teisių, prekybos žmonėmis, neteisėto migrantų gabenimo, dokumentų klastojimo ar galimybių gauti tarptautinę apsaugą trečiosiose šalyse klausimus; |
| --- | --- |

e)

dalyvauja, kai tinkama, bendruose specializuotuose mokymo kursuose, apimančiuose pagrindinių teisių, prekybos žmonėmis, neteisėto migrantų gabenimo, dokumentų klastojimo ar galimybių gauti tarptautinę apsaugą trečiosiose šalyse klausimus;

| f) | kai tinkama, organizuoja valstybių narių diplomatinių ir konsulinių atstovybių trečiojoje šalyje darbuotojams informacines sesijas ir mokymo kursus; |
| --- | --- |

f)

kai tinkama, organizuoja valstybių narių diplomatinių ir konsulinių atstovybių trečiojoje šalyje darbuotojams informacines sesijas ir mokymo kursus;

| g) | laikosi bendro požiūrio dėl strateginiu požiūriu svarbios informacijos, įskaitant rizikos analizę, rinkimo ir pateikimo būdų; |
| --- | --- |

g)

laikosi bendro požiūrio dėl strateginiu požiūriu svarbios informacijos, įskaitant rizikos analizę, rinkimo ir pateikimo būdų;

| h) | užmezga nuolatinius ryšius su panašiais tinklais trečiojoje šalyje ir, atitinkamai, kaimyninėse trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

h)

užmezga nuolatinius ryšius su panašiais tinklais trečiojoje šalyje ir, atitinkamai, kaimyninėse trečiosiose šalyse.

2.   Komisijos siunčiami imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai sudaro lengvesnes sąlygas 1 dalyje numatytų tinklų veiklai ir ją remia. Tose vietovėse, į kurias Komisija nesiunčia imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų, 1 dalyje numatytų tinklų veiklai lengvesnes sąlygas sudaro ir ją remia Sąjungos agentūrų siunčiami imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai. Tose vietovėse, į kurias imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų nesiunčia nei Komisija, nei Sąjungos agentūros, tinklo veiklai lengvesnes sąlygas sudaro imigracijos ryšių palaikymo pareigūnas pagal tinklo narių susitarimą.

3.   Nepagrįstai nedelsiant Valdančiajai tarybai pranešama apie paskirtojo tinklo tarpininko paskyrimą arba kai tarpininkas nepaskirtas.

6 straipsnis

Bendras imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų siuntimas

1.   Valstybės narės gali dvišaliu ar daugiašaliu mastu susitarti, kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai, valstybės narės išsiųsti į trečiąją šalį ar tarptautinę organizaciją, taip pat rūpintųsi vienos ar daugiau kitų valstybių narių interesais.

2.   Valstybės narės taip pat gali susitarti, kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai tarpusavyje dalintųsi tam tikrais uždaviniais, remdamiesi savo patirtimi arba specialiaisiais mokymais.

3.   Jei dvi ar daugiau valstybių narių kartu siunčia imigracijos ryšių palaikymo pareigūną, tos valstybės narės gali gauti Sąjungos finansinę paramą pagal Reglamentą (ES) Nr. 515/2014.

7 straipsnis

Valdančioji taryba

1.   Įsteigiama Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo valdančioji taryba.

2.   Valdančiąją tarybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, du Komisijos atstovai, vienas Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros atstovas, vienas Europolo atstovas ir vienas EASO atstovas. Tuo tikslu kiekviena valstybė narė į valdančiąją tarybą skiria po narį ir po pakaitinį narį, kuris atstovauja nariui, kai šis negali dalyvauti. Valdančiosios tarybos nariai skiriami ypač remiantis jų atitinkama patirtimi ir žiniomis ryšių palaikymo pareigūnų tinklų valdymo srityje.

3.   Su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys dalyvauja Valdančiojoje taryboje ir paskiria po vieną atstovą kaip balsavimo teisių neturintį narį. Jiems leidžiama pareikšti nuomonę dėl visų diskutuojamų klausimų ir dėl Valdančiosios tarybos priimamų sprendimų.

Priimdama sprendimus klausimais dėl šalių, susijusių su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu, siunčiamų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų, Valdančioji taryba tinkamai atsižvelgia į tų šalių atstovų pareikštą nuomonę.

4.   Ekspertai, nacionalinių institucijų, tarptautinių organizacijų ir atitinkamų Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų atstovai, kurie nėra Valdančiosios tarybos nariai, gali būti Valdančiosios tarybos kviečiami dalyvauti jos posėdžiuose stebėtojų teisėmis.

5.   Valdančioji taryba gali rengti bendrus posėdžius su kitais tinklais ar organizacijomis.

6.   Komisijos atstovas atlieka Valdančiosios tarybos pirmininko funkciją. Pirmininkas:

| a) | užtikrina Valdančiosios tarybos veiklos tęstinumą ir organizuoja jos darbą, be kita ko, padeda rengti dvimetę darbo programą ir dvimetę veiklos ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

užtikrina Valdančiosios tarybos veiklos tęstinumą ir organizuoja jos darbą, be kita ko, padeda rengti dvimetę darbo programą ir dvimetę veiklos ataskaitą;

| b) | pataria Valdančiajai tarybai užtikrindamas, kad susitarta kolektyvinė veikla būtų nuosekli ir suderinta su atitinkamomis Sąjungos priemonėmis ir struktūromis ir atitiktų Sąjungos prioritetus migracijos srityje; |
| --- | --- |

b)

pataria Valdančiajai tarybai užtikrindamas, kad susitarta kolektyvinė veikla būtų nuosekli ir suderinta su atitinkamomis Sąjungos priemonėmis ir struktūromis ir atitiktų Sąjungos prioritetus migracijos srityje;

| c) | šaukia Valdančiosios tarybos posėdžius. |
| --- | --- |

c)

šaukia Valdančiosios tarybos posėdžius.

Siekiant Valdančiosios tarybos tikslų pirmininkui padeda sekretoriatas.

7.   Valdančioji taryba posėdžiauja ne rečiau kaip du kartus per metus.

8.   Valdančioji taryba sprendimus priima absoliučia teisę balsuoti turinčių jos narių dauguma.

9.   Apie Valdančiosios tarybos priimtus sprendimus atitinkamos siunčiančiosios institucijos praneša atitinkamiems imigracijos ryšių palaikymo pareigūnams.

8 straipsnis

Valdančiosios tarybos uždaviniai

1.   Valdančioji taryba, remdamasi pirmininko pasiūlymu, per tris mėnesius nuo pirmo posėdžio nustato savo darbo tvarkos taisykles. Darbo tvarkos taisyklėse išsamiau nustatoma balsavimo tvarka. Į darbo tvarkos taisykles visų pirma įtraukiamos sąlygos, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu, taip pat, jei tinkama, kvorumo reikalavimai.

2.   Atsižvelgdama į Sąjungos prioritetus imigracijos srityje ir į imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų uždavinių apimtį, kaip apibrėžta šiame reglamente, taip pat pagal 1 straipsnio 2 dalį Valdančioji taryba, remdamasi atitinkamų Sąjungos agentūrų pateiktu išsamiu padėties apibūdinimu ir analize, vykdo šią veiklą:

| a) | dvimetėje darbo programoje nustato prioritetus ir planuoja veiklą, nurodydama išteklius, kurių reikia tam darbui remti; |
| --- | --- |

a)

dvimetėje darbo programoje nustato prioritetus ir planuoja veiklą, nurodydama išteklius, kurių reikia tam darbui remti;

| b) | reguliariai peržiūri, kaip įgyvendinama jos veikla, siekdama prireikus pasiūlyti dvimetės darbo programos pakeitimus, taip pat dėl tinklo tarpininkų skyrimo ir pažangos, kurią pažangą padarė imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklai bendradarbiaudami su kompetentingomis trečiųjų šalių institucijomis; |
| --- | --- |

b)

reguliariai peržiūri, kaip įgyvendinama jos veikla, siekdama prireikus pasiūlyti dvimetės darbo programos pakeitimus, taip pat dėl tinklo tarpininkų skyrimo ir pažangos, kurią pažangą padarė imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklai bendradarbiaudami su kompetentingomis trečiųjų šalių institucijomis;

| c) | priima Valdančiosios tarybos pirmininko rengiamą dvimetę veiklos ataskaitą, įskaitant 4 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą apžvalgą; |
| --- | --- |

c)

priima Valdančiosios tarybos pirmininko rengiamą dvimetę veiklos ataskaitą, įskaitant 4 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą apžvalgą;

| d) | prieš kiekvieną Valdančiosios tarybos posėdį atnaujina išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų sąrašą; |
| --- | --- |

d)

prieš kiekvieną Valdančiosios tarybos posėdį atnaujina išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų sąrašą;

| e) | nustato, kiek trūksta siųstinų pareigūnų, ir numato galimybes juos išsiųsti. |
| --- | --- |

e)

nustato, kiek trūksta siųstinų pareigūnų, ir numato galimybes juos išsiųsti.

Valdančioji taryba perduoda šios dalies pirmos pastraipos a ir c punktuose nurodytus dokumentus Europos Parlamentui.

3.   Atsižvelgdama į Sąjungos veiklos poreikius imigracijos srityje ir į imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų uždavinių apimtį, kaip apibrėžta šiame reglamente ir pagal 1 straipsnio 2 dalį, Valdančioji taryba vykdo šią veiklą:

| a) | susitaria dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų ad hoc veiksmų; |
| --- | --- |

a)

susitaria dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų ad hoc veiksmų;

| b) | stebi informacijos prieinamumą tarp imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų ir Sąjungos agentūrų ir prireikus teikia rekomendacijas dėl būtinų veiksmų; |
| --- | --- |

b)

stebi informacijos prieinamumą tarp imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų ir Sąjungos agentūrų ir prireikus teikia rekomendacijas dėl būtinų veiksmų;

| c) | padeda plėtoti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų gebėjimus, be kita ko, rengiant papildomas ir neprivalomas bendrąsias pagrindines mokymo programas, mokymus prieš išsiuntimą, gaires, kaip vykdant savo veiklą užtikrinti pagrindinių teisių paisymą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems asmenims, ir padeda rengti bendrus seminarus 3 straipsnio 4 dalyje nurodytomis temomis, atsižvelgiant į Sąjungos agentūrų ar kitų tarptautinių organizacijų parengtas mokymo priemones; |
| --- | --- |

c)

padeda plėtoti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų gebėjimus, be kita ko, rengiant papildomas ir neprivalomas bendrąsias pagrindines mokymo programas, mokymus prieš išsiuntimą, gaires, kaip vykdant savo veiklą užtikrinti pagrindinių teisių paisymą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems asmenims, ir padeda rengti bendrus seminarus 3 straipsnio 4 dalyje nurodytomis temomis, atsižvelgiant į Sąjungos agentūrų ar kitų tarptautinių organizacijų parengtas mokymo priemones;

| d) | užtikrina, kad informacija būtų keičiamasi per saugią žiniatinkliu pagrįstą, 9 straipsnyje nurodytą keitimosi informacija platformą. |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad informacija būtų keičiamasi per saugią žiniatinkliu pagrįstą, 9 straipsnyje nurodytą keitimosi informacija platformą.

4.   2 ir 3 dalyse nurodytai veiklai vykdyti valstybės narės gali gauti Sąjungos finansinę paramą pagal Reglamentą (ES) Nr. 515/2014.

9 straipsnis

Keitimosi informacija platforma

1.   Atitinkamų jų užduočių vykdymo tikslais imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai, Valdančiosios tarybos nariai ir tinklo tarpininkai, nurodyti 5 straipsnio 2 dalyje, užtikrina, kad visa svarbi informacija ir statistiniai duomenys būtų įkeliami ir jais keičiamasi naudojant saugią žiniatinkliu pagrįstą keitimosi informacija platformą. Tą platformą įdiegia Komisija, susitarusi su Valdančiąja taryba, ir prižiūri Komisija.

Naudojant saugią žiniatinkliu pagrįstą keitimosi informacija platformą nesikeičiama visiškai konfidencialaus pobūdžio operatyvine teisėsaugos informacija.

2.   Informaciją, kuria keičiamasi per saugią žiniatinkliu pagrįstą keitimosi informacija platformą, sudaro bent šie elementai:

| a) | svarbūs dokumentai, ataskaitos ir analitiniai produktai, kaip susitarė Valdančioji taryba pagal 8 straipsnio 2 ir 3 dalis; |
| --- | --- |

a)

svarbūs dokumentai, ataskaitos ir analitiniai produktai, kaip susitarė Valdančioji taryba pagal 8 straipsnio 2 ir 3 dalis;

| b) | dvimetės darbo programos, dvimetės veiklos ataskaitos ir imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklos ir ad hoc uždavinių, nurodytų 8 straipsnio 2 ir 3 dalyse, rezultatai; |
| --- | --- |

b)

dvimetės darbo programos, dvimetės veiklos ataskaitos ir imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklos ir ad hoc uždavinių, nurodytų 8 straipsnio 2 ir 3 dalyse, rezultatai;

| c) | naujausias Valdančiosios tarybos narių sąrašas; |
| --- | --- |

c)

naujausias Valdančiosios tarybos narių sąrašas;

| d) | naujausias į trečiąsias šalis išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų kontaktinės informacijos sąrašas, įskaitant jų vardus ir pavardes, išsiuntimo vietas, atsakomybės regioną, telefono numerius ir e. pašto adresus; |
| --- | --- |

d)

naujausias į trečiąsias šalis išsiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų kontaktinės informacijos sąrašas, įskaitant jų vardus ir pavardes, išsiuntimo vietas, atsakomybės regioną, telefono numerius ir e. pašto adresus;

| e) | kiti svarbūs dokumentai, susiję su Valdančiosios tarybos veikla ir sprendimais. |
| --- | --- |

e)

kiti svarbūs dokumentai, susiję su Valdančiosios tarybos veikla ir sprendimais.

3.   Informacija, kuria keičiamasi saugioje žiniatinkliu pagrįstoje keitimosi informacija platformoje, išskyrus 2 dalies c ir d punktuose nurodytus duomenis, neapima asmens duomenų arba nuorodų, iš kurių tokius asmens duomenis galima tiesiogiai ar netiesiogiai gauti. Šio reglamento įgyvendinimo tikslais prieiga prie 2 dalies c ir d punktuose nurodytų duomenų suteikiama tik imigracijos ryšių palaikymo pareigūnams, Valdančiosios tarybos nariams ir tinkamai įgaliotiems darbuotojams.

4.   Europos Parlamentui suteikiama prieiga prie tam tikrų saugios žiniatinkliu pagrįstos keitimosi informacija platformos dalių, kurias Valdančioji taryba nustato savo darbo tvarkos taisyklėse pagal taikytinas Sąjungos ir nacionalines taisykles bei teisės aktus.

10 straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas

1.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai vykdo savo uždavinius laikydamiesi Sąjungos ir nacionalinių nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos, taip pat tokių nuostatų, esančių su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose.

2.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai gali tvarkyti asmens duomenis 3 straipsnio 6 dalyje nurodytų uždavinių vykdymo tikslais. Tie asmens duomenys ištrinami, kai jie nebėra būtini tikslams, kuriais jie buvo surinkti ar kitaip tvarkomi pagal Reglamentą (ES) 2016/679.

3.   Pagal šio straipsnio 2 dalį gali būti tvarkomi šie asmens duomenys:

| a) | biometriniai ar biografiniai duomenys, kai būtina, skirti patvirtinti trečiųjų šalių piliečių tapatybę ir pilietybę grąžinimo tikslais, įskaitant visų rūšių dokumentus, kurie gali būti laikomi pilietybės įrodymais arba prima facie įrodymais; |
| --- | --- |

a)

biometriniai ar biografiniai duomenys, kai būtina, skirti patvirtinti trečiųjų šalių piliečių tapatybę ir pilietybę grąžinimo tikslais, įskaitant visų rūšių dokumentus, kurie gali būti laikomi pilietybės įrodymais arba prima facie įrodymais;

| b) | į trečiąsias šalis vykdomų grąžinimo skrydžių ir kitų transporto priemonių keleivių sąrašai; |
| --- | --- |

b)

į trečiąsias šalis vykdomų grąžinimo skrydžių ir kitų transporto priemonių keleivių sąrašai;

| c) | biometriniai ar biografiniai duomenys, kai būtina patvirtinti trečiųjų šalių piliečių tapatybę ir pilietybę, siekiant priimti teisėtus migrantus; |
| --- | --- |

c)

biometriniai ar biografiniai duomenys, kai būtina patvirtinti trečiųjų šalių piliečių tapatybę ir pilietybę, siekiant priimti teisėtus migrantus;

| d) | biometriniai ar biografiniai duomenys, kai būtina patvirtinti trečiųjų šalių piliečių, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, tapatybę ir pilietybę, siekiant juos perkelti į ES; |
| --- | --- |

d)

biometriniai ar biografiniai duomenys, kai būtina patvirtinti trečiųjų šalių piliečių, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, tapatybę ir pilietybę, siekiant juos perkelti į ES;

| e) | biometriniai, biografiniai duomenys, taip pat kiti asmens duomenys, būtini siekiant nustatyti asmens tapatybę ir užkirsti kelią neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis ir su jais kovoti, taip pat asmens duomenys, susiję su nusikaltėlių tinklų modi operandi, naudojamomis transporto priemonėmis, tarpininkų dalyvavimu ir finansavimo srautais. |
| --- | --- |

e)

biometriniai, biografiniai duomenys, taip pat kiti asmens duomenys, būtini siekiant nustatyti asmens tapatybę ir užkirsti kelią neteisėtam migrantų gabenimui ir prekybai žmonėmis ir su jais kovoti, taip pat asmens duomenys, susiję su nusikaltėlių tinklų modi operandi, naudojamomis transporto priemonėmis, tarpininkų dalyvavimu ir finansavimo srautais.

Šios dalies pirmos pastraipos e punkte nurodyti duomenys gali būti tvarkomi tik vykdant 3 straipsnio 6 dalies d punkte nurodytus uždavinius.

4.   Bet koks keitimasis asmens duomenimis galimas griežtai tik šio reglamento tikslais.

5.   Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai pagal šį straipsnį perduoda asmens duomenis trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms laikydamiesi Reglamento (ES) 2016/679 V skyriaus nuostatų.

11 straipsnis

Konsulinis bendradarbiavimas

Šis reglamentas nepažeidžia Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009 (19) nuostatų, reglamentuojančių konsulinį bendradarbiavimą vietos lygiu.

19

12 straipsnis

Ataskaita

1.   Praėjus penkeriems metams po šio reglamento priėmimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą.

2.   Valstybės narės ir atitinkamos Sąjungos agentūros pateikia Komisijai informaciją, būtiną šio reglamento taikymo ataskaitai parengti.

13 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 377/2004 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  2019 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  
  2004 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo (OL L 64, 2004 3 2, p. 1).

2

(3)  
  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 863/2007, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004 ir Tarybos sprendimas 2005/267/EB (OL L 251, 2016 9 16, p. 1).

3

(4)  
  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1052/2013, kuriuo sukuriama Europos sienų stebėjimo sistema (Eurosur) (OL L 295, 2013 11 6, p. 11).

4

Eurosur

(5)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 143).

5

(6)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

6

(7)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39)

7

(8)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse (OL L 348, 2008 12 24, p. 98).

8

(9)  
  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

9

(10)  
  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).

10

acquis

(11)  
  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

11

(12)  
  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/149/TVR dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 50).

12

acquis

(13)  
  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

13

(14)  
  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

14

acquis

(15)  
  2019 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/304 dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės pranešimo apie savo pageidavimą nebedalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, išdėstytas Tarybos reglamente (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo (OL L 51, 2019 2 22, p. 7).

15

acquis

(16)  
  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

16

acquis

(17)  
  2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 2004/926/EB dėl Šengeno acquis dalių taikymo Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje (OL L 395, 2004 12 31, p. 70).

17

acquis

(18)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

18

acquis

(19)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009 nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

19

---

I PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas su jo daliniu pakeitimu

| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 377/2004 | (OL L 64, 2004 3 2, p. 1) |
| --- | --- |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 493/2011 | OL L 141, 2011 5 27, p. 13) |

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 377/2004

(OL L 64, 2004 3 2, p. 1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 493/2011

OL L 141, 2011 5 27, p. 13)

---

II PRIEDAS

Atitikties lentelė

| Reglamentas (EB) Nr. 377/2004 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| — | 1 straipsnio 1 dalis |
| — | 2 straipsnio įvadinis sakinys |
| 1 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 punktas |
| 1 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 1 punkto baigiamieji žodžiai |
| 1 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 2 punktas |
| 1 straipsnio 4 dalis | 1 straipsnio 2 dalis |
| 2 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 3 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalies įvadiniai sakiniai | 3 straipsnio 4 dalies įvadiniai sakiniai |
| 2 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka | 3 straipsnio 4 dalies b punktas |
| 2 straipsnio 2 dalies antra įtrauka | 3 straipsnio 4 dalies c punktas |
| 3 straipsnio 1 dalis | 4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| 4 straipsnio 1 dalis | 5 straipsnio 1 dalis |
| 5 straipsnio 1 ir 2 dalis | 6 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 7 straipsnis | 11 straipsnis |
| — | I priedas |
| — | II priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 377/2004

Šis reglamentas

—

1 straipsnio 1 dalis

—

2 straipsnio įvadinis sakinys

1 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 punktas

1 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 1 punkto baigiamieji žodžiai

1 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 2 punktas

1 straipsnio 4 dalis

1 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 2 dalies įvadiniai sakiniai

3 straipsnio 4 dalies įvadiniai sakiniai

2 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka

3 straipsnio 4 dalies b punktas

2 straipsnio 2 dalies antra įtrauka

3 straipsnio 4 dalies c punktas

3 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

4 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 ir 2 dalis

6 straipsnio 1 ir 2 dalys

7 straipsnis

11 straipsnis

—

I priedas

—

II priedas

---

| 2019 7 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/105

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/1241

2019 m. birželio 20 d.

dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2019/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 (4) nustatoma bendra žuvininkystės politika (BŽP), kuria siekiama išsaugoti žuvininkystės išteklius ir užtikrinti tausų jų naudojimą; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 (4) nustatoma bendra žuvininkystės politika (BŽP), kuria siekiama išsaugoti žuvininkystės išteklius ir užtikrinti tausų jų naudojimą;

| (2) | BŽP padeda įgyvendinti techninės priemonės. Tačiau iš dabartinės techninių priemonių reglamentavimo struktūros vertinimo matyti, jog mažai tikėtina, kad, bus įgyvendinti BŽP tikslai, todėl techninių priemonių veiksmingumui padidinti reikėtų taikyti naują požiūrį, pagal kurį visų pirma turėtų būti pritaikyta valdymo struktūra; |
| --- | --- |

(2)

BŽP padeda įgyvendinti techninės priemonės. Tačiau iš dabartinės techninių priemonių reglamentavimo struktūros vertinimo matyti, jog mažai tikėtina, kad, bus įgyvendinti BŽP tikslai, todėl techninių priemonių veiksmingumui padidinti reikėtų taikyti naują požiūrį, pagal kurį visų pirma turėtų būti pritaikyta valdymo struktūra;

| (3) | reikia sukurti techninių priemonių reglamentavimo sistemą. Ta sistema turėtų apimti bendrąsias visuose Sąjungos vandenyse taikomas taisykles ir pagal ją turėtų būti numatyta galimybė rengti technines priemones, kuriomis, vykdant Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 nustatytą regionalizavimo procesą, būtų atsižvelgiama į regioninius žuvininkystės ypatumus; |
| --- | --- |

(3)

reikia sukurti techninių priemonių reglamentavimo sistemą. Ta sistema turėtų apimti bendrąsias visuose Sąjungos vandenyse taikomas taisykles ir pagal ją turėtų būti numatyta galimybė rengti technines priemones, kuriomis, vykdant Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 nustatytą regionalizavimo procesą, būtų atsižvelgiama į regioninius žuvininkystės ypatumus;

| (4) | šia sistema turėtų būti reglamentuojama žuvininkystės išteklių žvejyba ir iškrovimas, taip pat žvejybos įrankių naudojimas ir žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis; |
| --- | --- |

(4)

šia sistema turėtų būti reglamentuojama žuvininkystės išteklių žvejyba ir iškrovimas, taip pat žvejybos įrankių naudojimas ir žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis;

| (5) | šis reglamentas turėtų būti taikomas Sąjungos ir trečiųjų valstybių žvejybos laivų ir valstybių narių piliečių Sąjungos vandenyse vykdomoms žvejybos operacijoms (nedarant poveikio pagrindinei atsakomybei, kuri tenka vėliavos valstybei), taip pat Sąjungos žvejybos laivams, žvejojantiems Sąjungos vandenyse atokiausiuose regionuose, nurodytuose Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsnio pirmoje pastraipoje. Ji taip pat turėtų būti taikoma Sąjungos žvejybos laivams ir valstybių narių piliečiams ne Sąjungos vandenyse Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (NEAFC) reguliuojamam rajonui ir Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (GFCM) susitarimo rajonui nustatytoms techninėms priemonėms; |
| --- | --- |

(5)

šis reglamentas turėtų būti taikomas Sąjungos ir trečiųjų valstybių žvejybos laivų ir valstybių narių piliečių Sąjungos vandenyse vykdomoms žvejybos operacijoms (nedarant poveikio pagrindinei atsakomybei, kuri tenka vėliavos valstybei), taip pat Sąjungos žvejybos laivams, žvejojantiems Sąjungos vandenyse atokiausiuose regionuose, nurodytuose Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsnio pirmoje pastraipoje. Ji taip pat turėtų būti taikoma Sąjungos žvejybos laivams ir valstybių narių piliečiams ne Sąjungos vandenyse Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (NEAFC) reguliuojamam rajonui ir Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (GFCM) susitarimo rajonui nustatytoms techninėms priemonėms;

| (6) | techninės priemonės, jeigu tinkama, turėtų būti taikomos mėgėjų žvejybai, kuri gali turėti didelį poveikį žuvų ir jūrinių bestuburių ištekliams; |
| --- | --- |

(6)

techninės priemonės, jeigu tinkama, turėtų būti taikomos mėgėjų žvejybai, kuri gali turėti didelį poveikį žuvų ir jūrinių bestuburių ištekliams;

| (7) | techninėmis priemonėmis turėtų būti padedama siekti BŽP tikslų žvejoti neviršijant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygių, sumažinti nepageidaujamą laimikį, panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką ir prisidėti prie geros aplinkos būklės užtikrinimo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/56/EB (5); |
| --- | --- |

(7)

techninėmis priemonėmis turėtų būti padedama siekti BŽP tikslų žvejoti neviršijant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygių, sumažinti nepageidaujamą laimikį, panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką ir prisidėti prie geros aplinkos būklės užtikrinimo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/56/EB (5);

| (8) | techninėmis priemonėmis visų pirma turėtų būti padedama užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių ir neršiančių santalkų apsaugą, naudojant selektyviuosius žvejybos įrankius ir nepageidaujamo laimikio vengimo priemones. Techninėmis priemonėmis taip pat turėtų būti kuo labiau mažinamas žvejybos įrankių poveikis jūrų ekosistemoms, visų pirma, pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms, be kita ko, kai tikslinga, naudojant paskatas. Siekiant laikytis Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (6), Direktyvoje 2008/56/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB (7) nustatytų įpareigojimų, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti prisidedama prie valdymo priemonių taikymo; |
| --- | --- |

(8)

techninėmis priemonėmis visų pirma turėtų būti padedama užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių ir neršiančių santalkų apsaugą, naudojant selektyviuosius žvejybos įrankius ir nepageidaujamo laimikio vengimo priemones. Techninėmis priemonėmis taip pat turėtų būti kuo labiau mažinamas žvejybos įrankių poveikis jūrų ekosistemoms, visų pirma, pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms, be kita ko, kai tikslinga, naudojant paskatas. Siekiant laikytis Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (6), Direktyvoje 2008/56/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB (7) nustatytų įpareigojimų, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti prisidedama prie valdymo priemonių taikymo;

| (9) | techninių priemonių veiksmingumui įvertinti turėtų būti nustatyti su nepageidaujamo laimikio dydžiu, ypač mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių jūrų gyvūnų laimikiu, pažeidžiamų rūšių gyvūnų atsitiktinio laimikio dydžiu ir neigiamo žvejybos poveikio jūros dugno buveinėms mastu susiję uždaviniai. Tie uždaviniai turėtų atitikti BŽP, Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų, visų pirma Direktyvos 92/43/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (8), ir tarptautinės geriausios praktikos tikslus; |
| --- | --- |

(9)

techninių priemonių veiksmingumui įvertinti turėtų būti nustatyti su nepageidaujamo laimikio dydžiu, ypač mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių jūrų gyvūnų laimikiu, pažeidžiamų rūšių gyvūnų atsitiktinio laimikio dydžiu ir neigiamo žvejybos poveikio jūros dugno buveinėms mastu susiję uždaviniai. Tie uždaviniai turėtų atitikti BŽP, Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų, visų pirma Direktyvos 92/43/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (8), ir tarptautinės geriausios praktikos tikslus;

| (10) | kad techninės taisyklės būtų suvokiamos ir taikomos vienodai, turėtų būti atnaujintos ir konsoliduotos esamuose techninių priemonių reglamentuose nustatytos žvejybos įrankių ir žvejybos operacijų apibrėžtys; |
| --- | --- |

(10)

kad techninės taisyklės būtų suvokiamos ir taikomos vienodai, turėtų būti atnaujintos ir konsoliduotos esamuose techninių priemonių reglamentuose nustatytos žvejybos įrankių ir žvejybos operacijų apibrėžtys;

| (11) | tam tikri niokojamąjį poveikį turintys žvejybos įrankiai arba metodai, kuriuos taikant naudojami sprogmenys, nuodai, svaiginamosios medžiagos, elektros srovė, pneumatiniai kūjai ar kiti mušamieji įrankiai, velkamieji įtaisai bei griebtuvai raudoniesiems ar kitų rūšių koralams bei koralams giminingų rūšių gyvūnams rinkti ir tam tikri žeberklai turėtų būti uždrausti. Turėtų būti neleidžiama parduoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti jokių jūrų gyvūnų, sužvejotų naudojant tokius žvejybos įrankius ar metodus, kai jie draudžiami pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(11)

tam tikri niokojamąjį poveikį turintys žvejybos įrankiai arba metodai, kuriuos taikant naudojami sprogmenys, nuodai, svaiginamosios medžiagos, elektros srovė, pneumatiniai kūjai ar kiti mušamieji įrankiai, velkamieji įtaisai bei griebtuvai raudoniesiems ar kitų rūšių koralams bei koralams giminingų rūšių gyvūnams rinkti ir tam tikri žeberklai turėtų būti uždrausti. Turėtų būti neleidžiama parduoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti jokių jūrų gyvūnų, sužvejotų naudojant tokius žvejybos įrankius ar metodus, kai jie draudžiami pagal šį reglamentą;

| (12) | naudoti elektroimpulsinį tralą turėtų būti galima toliau pereinamuoju laikotarpiu iki 2021 m. birželio 30 d., taikant tam tikras griežtas sąlygas; |
| --- | --- |

(12)

naudoti elektroimpulsinį tralą turėtų būti galima toliau pereinamuoju laikotarpiu iki 2021 m. birželio 30 d., taikant tam tikras griežtas sąlygas;

| (13) | kad būtų užkirstas kelias blogai praktikai, dėl kurios vykdoma selektyvi žvejyba, atsižvelgiant į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijas, turėtų būti nustatytos tam tikros bendrosios taisyklės, kuriomis nustatomi velkamųjų žvejybos įrankių naudojimo ir tralo maišų konstrukcijos apribojimai; |
| --- | --- |

(13)

kad būtų užkirstas kelias blogai praktikai, dėl kurios vykdoma selektyvi žvejyba, atsižvelgiant į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijas, turėtų būti nustatytos tam tikros bendrosios taisyklės, kuriomis nustatomi velkamųjų žvejybos įrankių naudojimo ir tralo maišų konstrukcijos apribojimai;

| (14) | siekiant apriboti dreifuojančiųjų tinklų, kuriais galima žvejoti didelėse teritorijose ir kuriais sugaunama daug pažeidžiamų rūšių gyvūnų, naudojimą, reikėtų konsoliduoti esamus tokių žvejybos įrankių naudojimo apribojimus; |
| --- | --- |

(14)

siekiant apriboti dreifuojančiųjų tinklų, kuriais galima žvejoti didelėse teritorijose ir kuriais sugaunama daug pažeidžiamų rūšių gyvūnų, naudojimą, reikėtų konsoliduoti esamus tokių žvejybos įrankių naudojimo apribojimus;

| (15) | atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendacijas, pažeidžiamų giliavandenių žuvų rūšių apsaugai užtikrinti ICES 3a, 6a, 6b, 7b, 7c, 7j ir 7k kvadratuose ir ICES 8, 9, 10 ir 12 parajoniuose į rytus nuo 27° vakarų ilgumos toliau turėtų būti draudžiama žvejoti statomaisiais tinklais vandenyse, kurių gylis, nurodytas jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m, taikant tam tikras nukrypti leidžiančias nuostatas; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendacijas, pažeidžiamų giliavandenių žuvų rūšių apsaugai užtikrinti ICES 3a, 6a, 6b, 7b, 7c, 7j ir 7k kvadratuose ir ICES 8, 9, 10 ir 12 parajoniuose į rytus nuo 27° vakarų ilgumos toliau turėtų būti draudžiama žvejoti statomaisiais tinklais vandenyse, kurių gylis, nurodytas jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m, taikant tam tikras nukrypti leidžiančias nuostatas;

| (16) | netgi ribota tam tikrų retų rūšių žuvų, pvz., kai kurių rūšių ryklių ir rombinių rajų, žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Tokioms rūšims apsaugoti reikėtų nustatyti bendrą jų žvejybos draudimą; |
| --- | --- |

(16)

netgi ribota tam tikrų retų rūšių žuvų, pvz., kai kurių rūšių ryklių ir rombinių rajų, žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Tokioms rūšims apsaugoti reikėtų nustatyti bendrą jų žvejybos draudimą;

| (17) | kad užtikrintų griežtą pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių, pvz., jūrų žinduolių, jūrų paukščių ir jūrų roplių apsaugą, numatytą direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB, valstybės narės turėtų nustatyti poveikio švelninimo priemones, kuriomis būtų kuo labiau sumažintas žvejybos įrankiais sugaunamų tų rūšių gyvūnų laimikis ir, jeigu įmanoma, užtikrinta, kad tokių rūšių gyvūnų iš viso nebūtų sugauta; |
| --- | --- |

(17)

kad užtikrintų griežtą pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių, pvz., jūrų žinduolių, jūrų paukščių ir jūrų roplių apsaugą, numatytą direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB, valstybės narės turėtų nustatyti poveikio švelninimo priemones, kuriomis būtų kuo labiau sumažintas žvejybos įrankiais sugaunamų tų rūšių gyvūnų laimikis ir, jeigu įmanoma, užtikrinta, kad tokių rūšių gyvūnų iš viso nebūtų sugauta;

| (18) | kad būtų galima užtikrinti tolesnę pažeidžiamų jūrų buveinių, esančių prie Airijos bei Jungtinės Karalystės krantų ir aplink Azorų, Madeiros ir Kanarų salas, taip pat NEAFC reguliuojamame rajone, apsaugą, turėtų būti toliau taikomi esami demersinės žvejybos įrankių naudojimo apribojimai; |
| --- | --- |

(18)

kad būtų galima užtikrinti tolesnę pažeidžiamų jūrų buveinių, esančių prie Airijos bei Jungtinės Karalystės krantų ir aplink Azorų, Madeiros ir Kanarų salas, taip pat NEAFC reguliuojamame rajone, apsaugą, turėtų būti toliau taikomi esami demersinės žvejybos įrankių naudojimo apribojimai;

| (19) | tais atvejais, kai, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatomos kitos tokios buveinės, šioms buveinėms apsaugoti turėtų būti galima nustatyti panašius apribojimus; |
| --- | --- |

(19)

tais atvejais, kai, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatomos kitos tokios buveinės, šioms buveinėms apsaugoti turėtų būti galima nustatyti panašius apribojimus;

| (20) | remiantis Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013, jūrų gyvūnų jauniklių apsaugai užtikrinti, ir siekiant nustatyti žuvų išteklių atkūrimo rajonus, taip pat siekiant nustatyti mažiausius prekybinius dydžius, reikėtų nustatyti mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius; |
| --- | --- |

(20)

remiantis Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013, jūrų gyvūnų jauniklių apsaugai užtikrinti, ir siekiant nustatyti žuvų išteklių atkūrimo rajonus, taip pat siekiant nustatyti mažiausius prekybinius dydžius, reikėtų nustatyti mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius;

| (21) | turėtų būti apibrėžti jūrų gyvūnų dydžio matavimo būdai; |
| --- | --- |

(21)

turėtų būti apibrėžti jūrų gyvūnų dydžio matavimo būdai;

| (22) | valstybėms narėms turėtų būti galima vykdyti bandomuosius projektus, kuriais būtų siekiama ištirti, kaip išvengti nepageidaujamo laimikio, kuo labiau jį sumažinti ir užtikrinti, kad jo iš viso nebūtų sugauta. Kai, remiantis tų projektų rezultatais ar mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad nepageidaujamas laimikis yra didelis valstybės narės stengiasi nustatyti technines priemones tokiam nepageidaujamam laimikiui sumažinti; |
| --- | --- |

(22)

valstybėms narėms turėtų būti galima vykdyti bandomuosius projektus, kuriais būtų siekiama ištirti, kaip išvengti nepageidaujamo laimikio, kuo labiau jį sumažinti ir užtikrinti, kad jo iš viso nebūtų sugauta. Kai, remiantis tų projektų rezultatais ar mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad nepageidaujamas laimikis yra didelis valstybės narės stengiasi nustatyti technines priemones tokiam nepageidaujamam laimikiui sumažinti;

| (23) | šiuo reglamentu turėtų būti nustatyti kiekvienam jūrų baseinui skirti pagrindiniai standartai. Šie pagrindiniai standartai nustatomi pagal esamas technines priemones, atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendacijas ir suinteresuotųjų subjektų nuomones. Siekiant sumažinti sužvejojamų pažeidžiamų rūšių gyvūnų kiekį tam tikruose rajonuose, tie standartai turėtų apimti pagrindinius velkamųjų žvejybos įrankių ir statomųjų tinklų tinklinio audeklo akių dydžius, mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, žvejybos draudimo ar ribojimo rajonus, taip pat gamtos išsaugojimo priemones ir visas kitas konkretiems regionams šiuo metu taikomas technines priemones; |
| --- | --- |

(23)

šiuo reglamentu turėtų būti nustatyti kiekvienam jūrų baseinui skirti pagrindiniai standartai. Šie pagrindiniai standartai nustatomi pagal esamas technines priemones, atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendacijas ir suinteresuotųjų subjektų nuomones. Siekiant sumažinti sužvejojamų pažeidžiamų rūšių gyvūnų kiekį tam tikruose rajonuose, tie standartai turėtų apimti pagrindinius velkamųjų žvejybos įrankių ir statomųjų tinklų tinklinio audeklo akių dydžius, mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, žvejybos draudimo ar ribojimo rajonus, taip pat gamtos išsaugojimo priemones ir visas kitas konkretiems regionams šiuo metu taikomas technines priemones;

| (24) | valstybės narės turėtų turėti galimybę rengti bendras rekomendacijas dėl atitinkamų techninių priemonių, kurios, vykdant pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 nustatytą regionalizavimo procesą, skiriasi nuo šių pagrindinių standartų, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

(24)

valstybės narės turėtų turėti galimybę rengti bendras rekomendacijas dėl atitinkamų techninių priemonių, kurios, vykdant pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 nustatytą regionalizavimo procesą, skiriasi nuo šių pagrindinių standartų, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis;

| (25) | tokios regioninės techninės priemonės jūrų biologinių išteklių išsaugojimui turėtų bent jau duoti tokios naudos, kuri būtų bent lygiavertė pagrindinių standartų teikiamai naudai (visų pirma kalbant apie naudojimo modelius ir pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms numatytą apsaugos lygį); |
| --- | --- |

(25)

tokios regioninės techninės priemonės jūrų biologinių išteklių išsaugojimui turėtų bent jau duoti tokios naudos, kuri būtų bent lygiavertė pagrindinių standartų teikiamai naudai (visų pirma kalbant apie naudojimo modelius ir pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms numatytą apsaugos lygį);

| (26) | rengdamos bendras rekomendacijas nustatyti pagrindiniams tinklo akių dydžiams alternatyvias žvejybos įrankių selektyvumo pagal dydį ir rūšį charakteristikas, valstybių narių regioninės grupės turėtų užtikrinti, kad tokių žvejybos įrankių selektyvumo modeliai būtų bent panašūs į pagrindinių žvejybos įrankių selektyvumo modelius arba tobulesni už juos; |
| --- | --- |

(26)

rengdamos bendras rekomendacijas nustatyti pagrindiniams tinklo akių dydžiams alternatyvias žvejybos įrankių selektyvumo pagal dydį ir rūšį charakteristikas, valstybių narių regioninės grupės turėtų užtikrinti, kad tokių žvejybos įrankių selektyvumo modeliai būtų bent panašūs į pagrindinių žvejybos įrankių selektyvumo modelius arba tobulesni už juos;

| (27) | rengdamos bendras rekomendacijas, susijusias su žvejybos ribojimo rajonais, jauniklių ir neršiančioms santalkoms apsaugoti, valstybių narių regioninės grupės savo bendrose rekomendacijose turėtų apibrėžti draudimo tikslus, geografinę sritį ir trukmę, taip pat žvejybos įrankių naudojimo apribojimus ir kontrolės bei stebėsenos priemones; |
| --- | --- |

(27)

rengdamos bendras rekomendacijas, susijusias su žvejybos ribojimo rajonais, jauniklių ir neršiančioms santalkoms apsaugoti, valstybių narių regioninės grupės savo bendrose rekomendacijose turėtų apibrėžti draudimo tikslus, geografinę sritį ir trukmę, taip pat žvejybos įrankių naudojimo apribojimus ir kontrolės bei stebėsenos priemones;

| (28) | rengdamos bendras rekomendacijas, susijusias su mažiausiais išteklių išsaugojimą užtikrinančiais orientaciniais dydžiais, valstybių narių regioninės grupės turėtų užtikrinti, kad būtų paisoma BŽP tikslo užtikrinti, jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą, o rinka nebūtų iškraipoma ir nebūtų sukurta mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio žuvų rinka; |
| --- | --- |

(28)

rengdamos bendras rekomendacijas, susijusias su mažiausiais išteklių išsaugojimą užtikrinančiais orientaciniais dydžiais, valstybių narių regioninės grupės turėtų užtikrinti, kad būtų paisoma BŽP tikslo užtikrinti, jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą, o rinka nebūtų iškraipoma ir nebūtų sukurta mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio žuvų rinka;

| (29) | turėtų būti suteikta galimybė regionalizavimo būdu nustatyti draudimus žvejoti realiuoju laiku ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas kaip papildomą priemonę pažeidžiamų rūšių gyvūnų, jauniklių ar neršiančioms santalkoms apsaugoti. Tokių rajonų nustatymo sąlygos, įskaitant draudimo geografinę sritį ir trukmę, taip pat kontrolės ir stebėsenos priemonės turėtų būti apibrėžtos atitinkamose bendrose rekomendacijose; |
| --- | --- |

(29)

turėtų būti suteikta galimybė regionalizavimo būdu nustatyti draudimus žvejoti realiuoju laiku ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas kaip papildomą priemonę pažeidžiamų rūšių gyvūnų, jauniklių ar neršiančioms santalkoms apsaugoti. Tokių rajonų nustatymo sąlygos, įskaitant draudimo geografinę sritį ir trukmę, taip pat kontrolės ir stebėsenos priemonės turėtų būti apibrėžtos atitinkamose bendrose rekomendacijose;

| (30) | remiantis naujoviškų žvejybos įrankių poveikio vertinimu, naujoviškų įrankių naudojimo arba tokių naujoviškų įrankių naudojimo srities išplėtimo galimybė galėtų būti įtraukta į valstybių narių regioninių grupių bendras rekomendacijas. Naujoviškų žvejybos įrankių turėtų būti neleidžiama naudoti, jeigu iš mokslinio vertinimo matyti, kad juos naudojant būtų daromas didelis neigiamas poveikis pažeidžiamoms buveinėms ir netikslinėms rūšims; |
| --- | --- |

(30)

remiantis naujoviškų žvejybos įrankių poveikio vertinimu, naujoviškų įrankių naudojimo arba tokių naujoviškų įrankių naudojimo srities išplėtimo galimybė galėtų būti įtraukta į valstybių narių regioninių grupių bendras rekomendacijas. Naujoviškų žvejybos įrankių turėtų būti neleidžiama naudoti, jeigu iš mokslinio vertinimo matyti, kad juos naudojant būtų daromas didelis neigiamas poveikis pažeidžiamoms buveinėms ir netikslinėms rūšims;

| (31) | rengiant bendras rekomendacijas, susijusias su pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsauga, valstybių narių regioninėms grupėms turėtų būti leidžiama parengti papildomas poveikio švelninimo priemones, kuriomis būtų mažinamas žvejybos poveikis tokioms rūšims ir buveinėms. Tais atvejais, kai, remiantis moksliniais duomenimis, nustatoma didelė grėsmė pažeidžiamų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklei, valstybės narės turėtų nustatyti papildomus tam tikrų žvejybos įrankių konstrukcijos ir naudojimo apribojimus ar netgi įvesti visišką draudimą naudoti juos konkrečiame rajone. Tokie apribojimai visų pirma galėtų būti taikomi dreifuojančiųjų tinklų naudojimui, dėl kurio tam tikruose rajonuose sugaunama daug pažeidžiamų rūšių gyvūnų; |
| --- | --- |

(31)

rengiant bendras rekomendacijas, susijusias su pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsauga, valstybių narių regioninėms grupėms turėtų būti leidžiama parengti papildomas poveikio švelninimo priemones, kuriomis būtų mažinamas žvejybos poveikis tokioms rūšims ir buveinėms. Tais atvejais, kai, remiantis moksliniais duomenimis, nustatoma didelė grėsmė pažeidžiamų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklei, valstybės narės turėtų nustatyti papildomus tam tikrų žvejybos įrankių konstrukcijos ir naudojimo apribojimus ar netgi įvesti visišką draudimą naudoti juos konkrečiame rajone. Tokie apribojimai visų pirma galėtų būti taikomi dreifuojančiųjų tinklų naudojimui, dėl kurio tam tikruose rajonuose sugaunama daug pažeidžiamų rūšių gyvūnų;

| (32) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 tais atvejais, kai nėra daugiamečio aptariamos žvejybos plano, įpareigojimui iškrauti laimikį įvykdyti leidžiama nustatyti laikinus išmetimo į jūrą mažinimo planus. Įgyvendinant tokius planus, turėtų būti leidžiama nustatyti technines priemones, kurios yra susijusios tik su įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimu ir kuriomis siekiama padidinti selektyvumą bei kuo labiau sumažinti nepageidaujamą laimikį; |
| --- | --- |

(32)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 tais atvejais, kai nėra daugiamečio aptariamos žvejybos plano, įpareigojimui iškrauti laimikį įvykdyti leidžiama nustatyti laikinus išmetimo į jūrą mažinimo planus. Įgyvendinant tokius planus, turėtų būti leidžiama nustatyti technines priemones, kurios yra susijusios tik su įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimu ir kuriomis siekiama padidinti selektyvumą bei kuo labiau sumažinti nepageidaujamą laimikį;

| (33) | turėtų būti galima vykdyti išsamios laimikio ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos bandomuosius projektus. Tokie projektai galėtų apimti nuo pagal šiame reglamente nustatytų tinklo akių dydžiui taikomų taisyklių nukrypstančias nuostatas, jeigu jomis prisidedama prie šio reglamento tikslų ir uždavinių įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(33)

turėtų būti galima vykdyti išsamios laimikio ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos bandomuosius projektus. Tokie projektai galėtų apimti nuo pagal šiame reglamente nustatytų tinklo akių dydžiui taikomų taisyklių nukrypstančias nuostatas, jeigu jomis prisidedama prie šio reglamento tikslų ir uždavinių įgyvendinimo;

| (34) | į šį reglamentą turėtų būti įtraukos tam tikros nuostatos dėl NEAFC priimtų techninių priemonių; |
| --- | --- |

(34)

į šį reglamentą turėtų būti įtraukos tam tikros nuostatos dėl NEAFC priimtų techninių priemonių;

| (35) | kad nebūtų trukdoma moksliniams tyrimams ar tiesioginiam išteklių atkūrimui ir perkėlimui, šiuo reglamentu nustatytos techninės priemonės neturėtų būti taikomos operacijoms, kurios gali būti būtinos šiai veiklai atlikti. Visų pirma, kai mokslinių tyrimų tikslais vykdomoms žvejybos operacijoms reikalinga tokia nuo techninių priemonių pagal šį reglamentą leidžianti nukrypti nuostata, joms turėtų būti taikomos atitinkamos sąlygos; |
| --- | --- |

(35)

kad nebūtų trukdoma moksliniams tyrimams ar tiesioginiam išteklių atkūrimui ir perkėlimui, šiuo reglamentu nustatytos techninės priemonės neturėtų būti taikomos operacijoms, kurios gali būti būtinos šiai veiklai atlikti. Visų pirma, kai mokslinių tyrimų tikslais vykdomoms žvejybos operacijoms reikalinga tokia nuo techninių priemonių pagal šį reglamentą leidžianti nukrypti nuostata, joms turėtų būti taikomos atitinkamos sąlygos;

| (36) | Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais priimamos tam tikros priemonės, susijusios su mėgėjų žvejyba, velkamiesiems žvejybos įrankiams, pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms taikomi apribojimai, žuvų ir jūrinių bestuburių, kurių specializuotoji žvejyba draudžiama, sąrašas, specializuotosios žvejybos apibrėžtis, išsamios laimikio ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos bandomieji projektai ir techninės priemonės pagal laikinuosius išmetimo į jūrą mažinimo planus, taip pat, kiek tai susiję su mažiausiais išteklių išsaugojimą užtikrinančiais orientaciniais dydžiais, tinklo akių dydžiais, žvejybos draudimo rajonais ir kitomis techninėmis priemonėmis tam tikruose jūrų baseinuose, pažeidžiamoms rūšims taikomos poveikio švelninimo priemonės ir pagrindinių indikatorinių išteklių rūšių sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, o tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (9) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(36)

Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais priimamos tam tikros priemonės, susijusios su mėgėjų žvejyba, velkamiesiems žvejybos įrankiams, pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms taikomi apribojimai, žuvų ir jūrinių bestuburių, kurių specializuotoji žvejyba draudžiama, sąrašas, specializuotosios žvejybos apibrėžtis, išsamios laimikio ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos bandomieji projektai ir techninės priemonės pagal laikinuosius išmetimo į jūrą mažinimo planus, taip pat, kiek tai susiję su mažiausiais išteklių išsaugojimą užtikrinančiais orientaciniais dydžiais, tinklo akių dydžiais, žvejybos draudimo rajonais ir kitomis techninėmis priemonėmis tam tikruose jūrų baseinuose, pažeidžiamoms rūšims taikomos poveikio švelninimo priemonės ir pagrindinių indikatorinių išteklių rūšių sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, o tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (9) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (37) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įgyvendinti šio reglamento nuostatas dėl velkamųjų žvejybos įrankių nusidėvėjimui mažinti ir šiems įrankiams stiprinti ar sugautų gyvūnų išsprūdimui iš velkamųjų žvejybos įrankių priekinės dalies didinti arba riboti skirtų įtaisų specifikacijų nustatymo; prie apibrėžtų pagrindinių žvejybos įrankių tvirtinamų įtaisų, kuriais užtikrinamas selektyvumas, specifikacijų nustatymo; elektroimpulsinio tralo specifikacijų nustatymo; konstrukcijos apribojimų ir kontrolės bei stebėsenos priemones, kuriuos turi priimti vėliavos valstybė narė, nustatymo; taisyklių dėl statybos apribojimų ir kontrolės ir stebėsenos priemonių, kurias vėliavos valstybė narė turi nustatyti, kai statomieji žvejybos įrankiai naudojami 200–600 m gylyje, dėl kontrolės bei stebėsenos priemonių, taikytinų tam tikruose žvejybos draudimo ar ribojimo rajonuose, dėl prietaisų, naudojamų banginių būrio gyvūnams nuo statomųjų tinklų atgrasyti, signalo bei pritaikymo charakteristikų ir dėl metodų, taikomų jūrų paukščių, jūrų roplių ir vėžlių atsitiktiniam laimikiui kuo labiau sumažinti apibrėžimo, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (10); |
| --- | --- |

(37)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įgyvendinti šio reglamento nuostatas dėl velkamųjų žvejybos įrankių nusidėvėjimui mažinti ir šiems įrankiams stiprinti ar sugautų gyvūnų išsprūdimui iš velkamųjų žvejybos įrankių priekinės dalies didinti arba riboti skirtų įtaisų specifikacijų nustatymo; prie apibrėžtų pagrindinių žvejybos įrankių tvirtinamų įtaisų, kuriais užtikrinamas selektyvumas, specifikacijų nustatymo; elektroimpulsinio tralo specifikacijų nustatymo; konstrukcijos apribojimų ir kontrolės bei stebėsenos priemones, kuriuos turi priimti vėliavos valstybė narė, nustatymo; taisyklių dėl statybos apribojimų ir kontrolės ir stebėsenos priemonių, kurias vėliavos valstybė narė turi nustatyti, kai statomieji žvejybos įrankiai naudojami 200–600 m gylyje, dėl kontrolės bei stebėsenos priemonių, taikytinų tam tikruose žvejybos draudimo ar ribojimo rajonuose, dėl prietaisų, naudojamų banginių būrio gyvūnams nuo statomųjų tinklų atgrasyti, signalo bei pritaikymo charakteristikų ir dėl metodų, taikomų jūrų paukščių, jūrų roplių ir vėžlių atsitiktiniam laimikiui kuo labiau sumažinti apibrėžimo, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (10);

| (38) | ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau ŽMTEK atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje turėtų būti įvertinta, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie šio reglamento tikslų ir uždavinių įgyvendinimo regioniniu ir Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

(38)

ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau ŽMTEK atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje turėtų būti įvertinta, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie šio reglamento tikslų ir uždavinių įgyvendinimo regioniniu ir Sąjungos lygmenimis;

| (39) | tos ataskaitos tikslu kaip orientacine priemone, skirta stebėti laikui bėgant daromą pažangą siekiant įgyvendinti esamus BŽP tikslus kuo labiau sumažinti nepageidaujamą laimikį, galėtų būti naudojami selektyvumo rodikliai, pavyzdžiui, optimalų selektyvumą užtikrinančio ilgio (Lopt) mokslinė sąvoka. Ta prasme tie rodikliai nėra privalomi tikslai, bet stebėsenos priemonės, kuriomis gali būti grindžiami svarstymai ar sprendimai regioniniu lygmeniu. Atitinkamų mokslo įstaigų turėtų būti paprašyta kelių pagrindinių indikatorinių išteklių atžvilgiu nustatyti rodiklius ir pateikti jų taikymui naudojamas vertes, taip pat atsižvelgiant į mišriąją žvejybą ir išteklių pasipildymo pikus. Komisija šiuos rodiklius galėtų įtraukti į šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Pagrindinių indikatorinių išteklių sąrašas turėtų apimti demersines rūšis, kurios valdomos nustatant laimikio limitus, atsižvelgiant į iškrovimo, išmetimo santykinę svarbą ir konkrečios žvejybos aktualumą kiekvieno jūros baseino atveju; |
| --- | --- |

(39)

tos ataskaitos tikslu kaip orientacine priemone, skirta stebėti laikui bėgant daromą pažangą siekiant įgyvendinti esamus BŽP tikslus kuo labiau sumažinti nepageidaujamą laimikį, galėtų būti naudojami selektyvumo rodikliai, pavyzdžiui, optimalų selektyvumą užtikrinančio ilgio (Lopt) mokslinė sąvoka. Ta prasme tie rodikliai nėra privalomi tikslai, bet stebėsenos priemonės, kuriomis gali būti grindžiami svarstymai ar sprendimai regioniniu lygmeniu. Atitinkamų mokslo įstaigų turėtų būti paprašyta kelių pagrindinių indikatorinių išteklių atžvilgiu nustatyti rodiklius ir pateikti jų taikymui naudojamas vertes, taip pat atsižvelgiant į mišriąją žvejybą ir išteklių pasipildymo pikus. Komisija šiuos rodiklius galėtų įtraukti į šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Pagrindinių indikatorinių išteklių sąrašas turėtų apimti demersines rūšis, kurios valdomos nustatant laimikio limitus, atsižvelgiant į iškrovimo, išmetimo santykinę svarbą ir konkrečios žvejybos aktualumą kiekvieno jūros baseino atveju;

| (40) | šioje Komisijos ataskaitoje taip pat turėtų būti daroma nuoroda į ICES rekomendacijas dėl padarytos pažangos ar naujoviškų žvejybos įrankių daromo poveikio. Ataskaitoje turėtų būti daromos išvados dėl tokių įrankių naudos ar neigiamo poveikio jūrų ekosistemoms ir pažeidžiamoms buveinėms, taip pat selektyvumui; |
| --- | --- |

(40)

šioje Komisijos ataskaitoje taip pat turėtų būti daroma nuoroda į ICES rekomendacijas dėl padarytos pažangos ar naujoviškų žvejybos įrankių daromo poveikio. Ataskaitoje turėtų būti daromos išvados dėl tokių įrankių naudos ar neigiamo poveikio jūrų ekosistemoms ir pažeidžiamoms buveinėms, taip pat selektyvumui;

| (41) | tais atvejais, kai, remiantis Komisijos ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai ir uždaviniai nebuvo įgyvendinti regioniniu lygmeniu, to regiono valstybės narės turėtų pateikti planą ir jame nustatyti taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis tų tikslų ir uždavinių įgyvendinimui užtikrinti. Komisija, remdamasi šia ataskaita, taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti būtinus šio reglamento pakeitimus; |
| --- | --- |

(41)

tais atvejais, kai, remiantis Komisijos ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai ir uždaviniai nebuvo įgyvendinti regioniniu lygmeniu, to regiono valstybės narės turėtų pateikti planą ir jame nustatyti taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis tų tikslų ir uždavinių įgyvendinimui užtikrinti. Komisija, remdamasi šia ataskaita, taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti būtinus šio reglamento pakeitimus;

| (42) | atsižvelgiant į pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, kiekį ir svarbą Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97 (11), (EB) Nr. 850/98 (12), (EB) Nr. 2549/2000 (13), (EB) Nr. 254/2002 (14), (EB) Nr. 812/2004 (15) ir (EB) Nr. 2187/2005 (16) turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

(42)

atsižvelgiant į pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, kiekį ir svarbą Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97 (11), (EB) Nr. 850/98 (12), (EB) Nr. 2549/2000 (13), (EB) Nr. 254/2002 (14), (EB) Nr. 812/2004 (15) ir (EB) Nr. 2187/2005 (16) turėtų būti panaikinti;

| (43) | Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006 (17) ir (EB) Nr. 1224/2009 (18) ir Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(43)

Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006 (17) ir (EB) Nr. 1224/2009 (18) ir Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (44) | Komisija šiuo metu turi įgaliojimus priimti ir iš dalies pakeisti technines priemones regioniniu lygmeniu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) 2016/1139 (19), (ES) 2018/973 (20), (ES) 2019/472 (21) ir (ES) 2019/1022 (22), kuriais nustatomi Baltijos jūros, Šiaurės jūros, vakarų vandenų ir vakarų Viduržemio jūros daugiamečiai planai. Siekiant patikslinti atitinkamų įgaliojimų aprėptį ir nurodyti, kad pagal tuose reglamentuose nustatytus įgaliojimus priimti deleguotieji aktai turi atitikti šiame reglamente išdėstytus tam tikrus reikalavimus, siekiant teisinio tikrumo tie reglamentai turėtų būti iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(44)

Komisija šiuo metu turi įgaliojimus priimti ir iš dalies pakeisti technines priemones regioniniu lygmeniu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) 2016/1139 (19), (ES) 2018/973 (20), (ES) 2019/472 (21) ir (ES) 2019/1022 (22), kuriais nustatomi Baltijos jūros, Šiaurės jūros, vakarų vandenų ir vakarų Viduržemio jūros daugiamečiai planai. Siekiant patikslinti atitinkamų įgaliojimų aprėptį ir nurodyti, kad pagal tuose reglamentuose nustatytus įgaliojimus priimti deleguotieji aktai turi atitikti šiame reglamente išdėstytus tam tikrus reikalavimus, siekiant teisinio tikrumo tie reglamentai turėtų būti iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos techninės priemonės, susijusios su:

| a) | jūrų biologinių išteklių žvejyba ir iškrovimu, |
| --- | --- |

a)

jūrų biologinių išteklių žvejyba ir iškrovimu,

| b) | žvejybos įrankių naudojimu ir |
| --- | --- |

b)

žvejybos įrankių naudojimu ir

| c) | žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis. |
| --- | --- |

c)

žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas Sąjungos žvejybos laivų ir valstybių narių piliečių 5 straipsnyje nurodytose žvejybos zonose vykdomai veiklai, nedarant poveikio pagrindinei atsakomybei, kuri tenka vėliavos valstybei, taip pat žvejybos laivų, kurie, žvejodami Sąjungos vandenyse, plaukioja su trečiųjų valstybių vėliava ir yra registruoti trečiosiose valstybėse, vykdomai veiklai.

2.   7, 10, 11 ir 12 straipsniai taip pat taikomi mėgėjų žvejybai. Tais atvejais, kai mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį tam tikrame regione, Komisijai pagal 15 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus ir pagal 29 straipsnį siekiant iš dalies pakeisti šį reglamentą nustatant, kad atitinkamos 13 straipsnio arba V–X priedų A ar C dalių nuostatos taip pat taikomos mėgėjų žvejybai.

3.   Atsižvelgiant į 25 ir 26 straipsniuose nustatytas sąlygas, šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos operacijoms, kurios vykdomos tik:

| a) | mokslinių tyrimų tikslais ir |
| --- | --- |

a)

mokslinių tyrimų tikslais ir

| b) | jūrų gyvūnų išteklių tiesioginio atkūrimo ar perkėlimo tikslais. |
| --- | --- |

b)

jūrų gyvūnų išteklių tiesioginio atkūrimo ar perkėlimo tikslais.

3 straipsnis

Tikslai

1.   Techninėmis priemonėmis, kurių paskirtis – padėti įgyvendinti BŽP, prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio taikytinose nuostatose nustatytų BŽP tikslų įgyvendinimo.

2.   Techninėmis priemonėmis visų pirma padedama siekti šių tikslų:

| a) | optimizuoti išteklių naudojimo metodus jūrų biologinių išteklių jauniklių ir neršiančioms santalkoms apsaugoti; |
| --- | --- |

a)

optimizuoti išteklių naudojimo metodus jūrų biologinių išteklių jauniklių ir neršiančioms santalkoms apsaugoti;

| b) | užtikrinti, kad būtų kuo labiau sumažintas pažeidžiamų jūrų gyvūnų, įskaitant direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB nurodytas rūšis, atsitiktinis laimikis, ir, jei įmanoma, jo iš viso nebūtų sužvejota, taip užtikrinant, kad dėl jo nekiltų grėsmė šių rūšių išsaugojimo būklei; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad būtų kuo labiau sumažintas pažeidžiamų jūrų gyvūnų, įskaitant direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB nurodytas rūšis, atsitiktinis laimikis, ir, jei įmanoma, jo iš viso nebūtų sužvejota, taip užtikrinant, kad dėl jo nekiltų grėsmė šių rūšių išsaugojimo būklei;

| c) | užtikrinti, be kita ko, pasinaudojant tinkamomis paskatomis, kad būtų kuo labiau sumažintas neigiamas ekologinis žvejybos poveikis jūrų buveinėms; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, be kita ko, pasinaudojant tinkamomis paskatomis, kad būtų kuo labiau sumažintas neigiamas ekologinis žvejybos poveikis jūrų buveinėms;

| d) | taikyti žvejybos valdymo priemones siekiant laikytis direktyvų 92/43/EEB, 2000/60/EB ir 2008/56/EB, visų pirma siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę vadovaujantis Direktyvos 2008/56/EB 9 straipsnio 1 dalimi ir Direktyva 2009/147/EB. |
| --- | --- |

d)

taikyti žvejybos valdymo priemones siekiant laikytis direktyvų 92/43/EEB, 2000/60/EB ir 2008/56/EB, visų pirma siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę vadovaujantis Direktyvos 2008/56/EB 9 straipsnio 1 dalimi ir Direktyva 2009/147/EB.

4 straipsnis

Uždaviniai

1.   Techninėmis priemonėmis siekiama užtikrinti, kad:

| a) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalimi būtų sužvejojama kuo mažiau mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio jūrų gyvūnų, |
| --- | --- |

a)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalimi būtų sužvejojama kuo mažiau mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio jūrų gyvūnų,

| b) | jūrų žinduolių, jūrų roplių, jūrų paukščių ir kitų ne versliniams tikslams naudojamų rūšių gyvūnų atsitiktinis laimikis neviršytų Sąjungos teisės aktuose ir Sąjungai privalomuose tarptautiniuose susitarimuose nustatytų kiekių, |
| --- | --- |

b)

jūrų žinduolių, jūrų roplių, jūrų paukščių ir kitų ne versliniams tikslams naudojamų rūšių gyvūnų atsitiktinis laimikis neviršytų Sąjungos teisės aktuose ir Sąjungai privalomuose tarptautiniuose susitarimuose nustatytų kiekių,

| c) | žvejybos veiklos ekologinis poveikis jūros dugno buveinėms atitiktų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies j punktą. |
| --- | --- |

c)

žvejybos veiklos ekologinis poveikis jūros dugno buveinėms atitiktų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies j punktą.

2.   Pažangos, padarytos įgyvendinant šiuos uždavinius, mastas nagrinėjamas vykstant 31 straipsnyje nustatytam ataskaitų teikimo procesui.

5 straipsnis

Žvejybos zonų apibrėžimas

Šiame reglamente taikomos šios žvejybos zonų geografinės apibrėžtys:

a)   Šiaurės jūra– Sąjungos vandenys ICES 2a ir 3a kvadratuose ir ICES 4 parajonyje (23);

Šiaurės jūra

23

b)   Baltijos jūra– Sąjungos vandenys ICES 3b, 3c ir 3d kvadratuose;

Baltijos jūra

c)   šiaurės vakarų vandenys– Sąjungos vandenys ICES 5, 6 ir 7 parajoniuose;

šiaurės vakarų vandenys

d)   pietvakarių vandenys– ICES 8, 9 ir 10 parajoniai (Sąjungos vandenys) ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonos (24) (Sąjungos vandenys);

pietvakarių vandenys

24

e)   Viduržemio jūra– Viduržemio jūros vandenys į rytus nuo 5°36′ vakarų ilgumos linijos;

Viduržemio jūra

f)   Juodoji jūra– GFCM 29 geografinio parajonio vandenys, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1343/2011 (25) I priede;

Juodoji jūra

25

g)   Sąjungos vandenys Indijos vandenyne ir Vakarų Atlante– aplink Gvadelupą, Prancūzijos Gvianą, Martiniką, Majotą, Reunjoną ir Sen Marteną esantys vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai;

Sąjungos vandenys Indijos vandenyne ir Vakarų Atlante

h)   NEAFC reguliuojamas rajonas– NEAFC konvencijos rajono vandenys, esantys už susitariančiųjų šalių žvejybos jurisdikcijai priklausančių vandenų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1236/2010 (26);

NEAFC reguliuojamas rajonas

26

i)   GFCM susitarimo rajonas– Viduržemio jūra ir bei Juodoji jūra ir jungiamieji vandenys, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir (27)Tarybos reglamente (ES) Nr. 1343/2011.

GFCM susitarimo rajonas

27

6 straipsnis

Apibrėžtys

Be terminų, kurių apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje, šiame reglamente vartojami papildomi taip apibrėžiami terminai:

1)   išteklių naudojimo modelis– mirtingumo dėl žvejybos pasiskirstymas pagal ištekliaus gyvūnų amžių ir dydį;

išteklių naudojimo modelis

2)   selektyvumas– kiekybinė charakteristika, t. y. tikimybė sužvejoti tam tikro dydžio ir (arba) rūšies jūrų biologinius išteklius;

selektyvumas

3)   specializuotoji žvejyba– žvejybos pastangos, siekiant tikslingai žvejoti konkrečios rūšies arba kelių konkrečių rūšių gyvūnus, kurios gali būti išsamiau apibrėžtos regioniniu lygmeniu pagal šio reglamento 27 straipsnio 7 dalį priimtuose deleguotuose aktuose;

specializuotoji žvejyba

4)   gera aplinkos būklė– jūrų vandenų aplinkos būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 5 punkte;

gera aplinkos būklė

5)   rūšies išsaugojimo būklė– atitinkamą rūšį veikiančių veiksnių visuma, kuri gali turėti poveikį jos populiacijų ilgalaikiam pasiskirstymui ir gausumui;

rūšies išsaugojimo būklė

6)   buveinės išsaugojimo būklė– natūralią buveinę ir jai tipiškas rūšis veikiančių veiksnių visuma, kuri gali turėti poveikį jos ilgalaikiam natūraliam paplitimui, struktūrai ir funkcijoms bei jai tipiškų rūšių ilgalaikiam išgyvenamumui;

buveinės išsaugojimo būklė

7)   pažeidžiama buveinė– buveinė, kurios išsaugojimo būklei, įskaitant jos dydį ir biotinių bei abiotinių komponentų būklę (struktūrą ir funkcijas), neigiamą poveikį daro žmogaus veiklos, įskaitant žvejybos veiklą, keliamas pavojus. Pažeidžiamos buveinės visų pirma apima Direktyvos 92/43 EEB I priede išvardytus buveinių tipus ir II priede išvardytų rūšių buveines, Direktyvos 2009/147/EB I priede išvardytų rūšių buveines, buveines, kurių apsauga yra būtina gerai aplinkos būklei užtikrinti pagal Direktyvą 2008/56/EB, ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 734/2008 (28) 2 straipsnio b punkte apibrėžtas pažeidžiamas jūrų ekosistemas;

pažeidžiama buveinė

28

8)   pažeidžiama rūšis– rūšis, kurios išsaugojimo būklei, įskaitant jos buveinę, pasiskirstymą, populiacijos dydį arba populiacijos būklę, neigiamą poveikį daro žmogaus veiklos, įskaitant žvejybos veiklą, keliamas pavojus. Pažeidžiamos rūšys visų pirma apima Direktyvos 92/43/EEB II ir IV prieduose išvardytas rūšis, rūšis, kurioms taikoma Direktyva 2009/147/EB, ir rūšis, kurių apsauga yra būtina gerai aplinkos būklei užtikrinti pagal Direktyvą 2008/56/EB;

pažeidžiama rūšis

9)   smulkiųjų pelaginių žuvų rūšys– tokios žuvų rūšys, kaip, pavyzdžiui, atlantinės skumbrės, atlantinės silkės, paprastosios stauridės, europiniai ančiuviai, europinės sardinės, šiauriniai žydrieji merlangai, argentinos, šprotai ir smulkiadyglės saulažuvės;

smulkiųjų pelaginių žuvų rūšys

10)   patariamoji taryba– pagal Reglamento (ES) Nr. 1 380/2013 43 straipsnį įsteigta suinteresuotųjų subjektų grupė;

patariamoji taryba

11)   tralas– vienu ar daugiau žvejybos laivų aktyviai velkamas žvejybos įrankis, sudarytas iš tinklo, kurio galinė dalis yra uždaryta maišu arba tralo maišu;

tralas

12)   velkamasis žvejybos įrankis– vieno ar daugiau žvejybos laivų arba kokia nors kita mechanizuota sistema vandenyje aktyviai judinamas tralas, jūrinis užmetamasis tinklas, draga ir panašus žvejybos įrankis;

velkamasis žvejybos įrankis

13)   dugninis tralas– tralas, suprojektuotas ir pritaikytas naudoti jūros dugne arba prie jo;

dugninis tralas

14)   porinis dugninis tralas– dugninis tralas, kurį vienu metu velka du laivai (kiekvienas iš jų po vieną tralo pusę). Abiem tralą velkantiems laivams nutolus vienam nuo kito, atsiveria horizontali tralo anga;

porinis dugninis tralas

15)   pelaginis tralas– tralas, suprojektuotas ir pritaikytas naudoti įvairiame gylyje;

pelaginis tralas

16)   sijinis tralas– žvejybos įrankis, kurio tralo korpuso tinklinis audeklas horizontaliai praskečiamas sija, sparnu ar panašiu įtaisu;

sijinis tralas

17)   elektroimpulsinis tralas– tralas, kuriuo, siekiant sužvejoti jūrų biologinius išteklius, leidžiama elektros srovė;

elektroimpulsinis tralas

18)   jūrinis užmetamasis tinklas arba škotiškas traukiamasis tinklas– iš laivo dviem ilgaisiais tinklui vilkti skirtais lynais valdomas apsupamasis velkamasis žvejybos įrankis, kuriuo žuvys suvaromos prie traukiamojo tinklo angos. Įrankis sudarytas iš tinklo, kuris konstrukcija primena dugninį tralą;

jūrinis užmetamasis tinklas arba škotiškas traukiamasis tinklas

19)   kranto traukiamasis tinklas– apsupamasis tinklas ir velkamasis tinklas, kurie yra užmetami iš laivo ir traukiami link kranto juos valdant nuo kranto arba iš pakrantėje prišvartuoto arba prie jos inkarą nuleidusio laivo;

kranto traukiamasis tinklas

20)   apsupamasis tinklas– tinklas, kuriuo žuvys žvejojamos apsupant jas iš šonų ir iš apačios. Jis gali būti su sutraukiamuoju lynu arba be jo;

apsupamasis tinklas

21)   gaubiamasis tinklas arba žiedinis tinklas– apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu ties tinklo apačia esančiu sutraukiamuoju lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;

gaubiamasis tinklas arba žiedinis tinklas

22)   draga– įrankis, kuris yra aktyviai velkamas pagrindiniu laivo varikliu (laivu traukiama draga) arba laivo su nuleistu inkaru motoriniu suktuvu (mechanizuota draga), skirtas gaudyti dvigeldžiams, pilvakojams ar pintims, ir kurį sudaro tinklinis maišas ar metalinis krepšys, pritvirtintas ant reguliuojamo dydžio ir formos kieto karkaso ar strypo, ant kurio apatinės dalies gali būti pritvirtinti grandikliniai ašmenys, kurie gali būti apvalūs, aštrūs arba dantyti, ir prie šio įrankio gali būti pritvirtintos arba nepritvirtintos šliužės ir panirimo plokštės. Kai kuriose dragose įrengiama hidraulinė įranga (hidraulinės dragos). Dragos, traukiamos rankiniu būdu arba rankiniu suktuvu sekliuose vandenyse naudojant laivą ar be jo (rankinės dragos), skirtos gaudyti dvigeldžiams, pilvakojams ar pintims, šiame reglamente nelaikomos velkamaisiais žvejybos įrankiais;

draga

23)   statomasis tinklas– žiauninis, pinklusis arba sieninis tinklas, pritvirtintas prie jūros dugno, kad žuvys į jį įplauktų ir įsipainiotų arba jame įstrigtų;

statomasis tinklas

24)   dreifuojantysis tinklas– vandens paviršiuje arba tam tikrame gylyje plūdriųjų priemonių laikomas tinklas, atskirai arba su laivu, prie kurio gali būti prikabintas, dreifuojantis vandens srovėse. Prie jo gali būti pritvirtinti įtaisai, kuriais siekiama stabilizuoti tinklą arba apriboti jo dreifavimą;

dreifuojantysis tinklas

25)   žiauninis tinklas– iš vieno tinklinio audeklo gabalo sudarytas statomasis tinklas, kurį vandenyje vertikaliai išlaiko plūdės ir gramzdikliai;

žiauninis tinklas

26)   pinklusis tinklas– statomasis tinklas, kurį sudaro tinklinio audinio gabalas, pakabinamas ant lynų, kad liktų neįtempta didesnė tinklinio audeklo dalis nei naudojant žiauninį tinklą;

pinklusis tinklas

27)   sieninis tinklas– iš kelių tinklinio audeklo sluoksnių dviejų išorinių didelių akių tinklo sluoksnių ir vieno tarpinio smulkių akių tinklo sluoksnio sudarytas statomasis tinklas;

sieninis tinklas

28)   jungtinis žiauninis ir sieninis tinklas– statomasis dugninis žiauninis tinklas, sujungtas su apatinę dalį sudarančiu sieniniu tinklu;

jungtinis žiauninis ir sieninis tinklas

29)   ūda– žvejybos įrankis, kurį sudaro įvairaus ilgio pagrindinis lynas, prie kurio pritvirtinti šoniniai lynai (ilginamieji lynai) su tam tikru atstumu vienas nuo kito, priklausomai nuo tikslinės žuvų rūšies, pritvirtintais kabliukais. Pagrindinis lynas tvirtinamas horizontaliai (ant dugno arba priedugnyje), vertikaliai arba gali plūduriuoti paviršiuje;

ūda

30)   bučiai– vėžiagyviams, moliuskams arba žuvims gaudyti skirtos narvų ar krepšių pavidalo gaudyklės su viena ar daugiau angų, statomos ant jūros dugno arba virš jo pakabinamos;

bučiai

31)   rankinė ūda– vienas žvejybinis valas su vienu ar daugiau masalų arba kabliukų su jauku;

rankinė ūda

32)   kryžmas įrankis (šv. Andriaus kryžius)– griebtuvas, kuris žirklių judesiu nuo jūros dugno surenka, pvz., dvigeldžius moliuskus arba raudonuosius koralus;

kryžmas įrankis (šv. Andriaus kryžius)

33)   tralo maišas– cilindro formos (apskritimo ilgis visur vienodas) arba kūgio formos galinė tralo dalis. Jį gali sudaryti viena ar daugiau tinklo dalių (tinklinio audeklo gabalų), kurios kraštais suneriamos viena su kita; jame gali būti ilginamoji dalis, kurią sudaro prieš tralo maišą
  sensu stricto esanti viena arba daugiau tinklo dalių;

tralo maišas

s

34)

tinklo akių dydis:

–

| i) | mazginio tinklinio audeklo atveju - ilgiausias atstumas tarp vienas prieš kitą esančių tos pačios akies mazgų, visiškai ištempus akį; |
| --- | --- |

i)

mazginio tinklinio audeklo atveju - ilgiausias atstumas tarp vienas prieš kitą esančių tos pačios akies mazgų, visiškai ištempus akį;

| ii) | bemazgio tinklinio audeklo atveju - vidinis atstumas tarp viena prieš kitą esančių tos pačios akies sujungimo vietų, visiškai ištempus akį palei ilgiausią jos ašį; |
| --- | --- |

ii)

bemazgio tinklinio audeklo atveju - vidinis atstumas tarp viena prieš kitą esančių tos pačios akies sujungimo vietų, visiškai ištempus akį palei ilgiausią jos ašį;

35)   kvadratinė akis– ketursienė akis, sudaryta iš dviejų vienodo nominalaus ilgio lygiagrečių kraštinių porų, kai vienos poros kraštinės yra lygiagrečios, o kitos poros kraštinės yra statmenos tinklo išilginei ašiai;

kvadratinė akis

36)   rombinė akis– akis, kurią sudaro keturios vienodo ilgio kraštinės ir kurios dvi įstrižainės yra statmenos išilginei tinklo ašiai, o viena - lygiagreti jai;

rombinė akis

37)   žvejybos įrankis T90– tralas, jūrinis užmetamasis tinklas ar panašus velkamasis žvejybos įrankis, kurio tralo maišas ir prailginamoji dalis pagaminti iš mazginio rombinių akių tinklinio audeklo, kurio akys pasuktos 90° kampu, kad tinklo gijos būtų įtemptos lygiagrečiai tinklo vilkimo krypčiai;

žvejybos įrankis T90

38)   BACOMA išplaukimo langas– iš bemazgio kvadratinių akių tinklinio audeklo sukonstruota ir į viršutinę tralo maišo plokštę įterpta išėjimo plokštė, kurios apatinis kraštas baigiasi ne daugiau kaip per keturias akis nuo tralo maišo raiščio;

BACOMA išplaukimo langas

39)   sietinis tinklas– palei visą krevečių tralo apskritimo ilgį prieš tralo maišą arba ilginamąją dalį tvirtinamas kūgio formos tinklinio audeklo gabalas, kurio viršūnė prikabinama prie krevečių tralo apatinės dalies. Sietinio tinklo ir tralo maišo susijungimo vietoje išpjaunama išėjimo anga, pro kurią gali išplaukti tam tikrų rūšių gyvūnai ar pavieniai gyvūnai, kurie yra per dideli, kad pralįstų per sietą, o krevetės gali pralįsti per sietą ir patekti į tralo maišą;

sietinis tinklas

40)   plotis– šlapio ir statmenai plūduriuojančiam lynui ištiesto tinklo akių (įskaitant mazgus) aukščio suma;

plotis

41)   panardinimo trukmė– laikotarpis nuo žvejybos įrankio pirmojo įleidimo į vandenį iki visiško jo ištraukimo į žvejybos laivą;

panardinimo trukmė

42)   žvejybos įrankio stebėsenos jutiklis– nuotolinis elektroninis jutiklis, kuris yra pritvirtintas prie žvejybos įrankio, kad būtų galima stebėti pagrindinius veiklos parametrus, pvz., atstumą tarp tralo angų ar laimikio kiekį;

žvejybos įrankio stebėsenos jutiklis

43)   gramzdinamoji ūda– ūda su kabliukais su jauku, gramzdinama papildomais svoriais siekiant padidinti grimzdimo spartą ir taip sumažinti ūdos prieinamumo jūrų paukščiams trukmę;

gramzdinamoji ūda

44)   akustinis atgrasomasis prietaisas– garso signalus skleidžiantis prietaisas, skirtas gyvūnams, pvz., jūrų žinduoliams, atbaidyti nuo žvejybos įrankių;

akustinis atgrasomasis prietaisas

45)   paukščių baidymo lynas– jūrų paukščiams nuo kabliukų atbaidyti skirtas lynas su baidjuostėmis, ištempiamas nuo aukštai žvejybos laivų laivagalyje esančio taško tuo metu, kai į vandenį panardinami kabliukai su jauku;

paukščių baidymo lynas

46)   tiesioginis išteklių atkūrimas– atrinktų rūšių gyvų laukinių gyvūnų paleidimas vandenyse, kuriuose jie aptinkami natūraliomis sąlygomis, kad jiems natūraliai veisiantis vandens aplinkoje padidėtų individų, kuriuos galima gaudyti, skaičius ir (arba) natūraliai pasipildytų jų populiacija;

tiesioginis išteklių atkūrimas

47)   perkėlimas– procesas, kai žmonės rūšį specialiai transportuoja ir paleidžia įsitvirtinusių tos rūšies populiacijų teritorijose;

perkėlimas

48)   selektyvumo veiksmingumo rodikliai– orientacinė priemonė, skirta stebėti laikui bėgant daromą pažangą siekiant BŽP tikslo kuo labiau sumažinti nepageidaujamą laimikį;

selektyvumo veiksmingumo rodikliai

49)   žeberklinis šautuvas– pneumatinis arba mechaninis rankinis šautuvas žeberklui iššauti povandeninės žvejybos tikslais;

žeberklinis šautuvas

50)   optimalų selektyvumą užtikrinantis ilgis (Lopt)– patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose pateiktas vidutinis sugauto individo ilgis, kuriam esant užtikrinamas optimalus ištekliaus individų augimas.

optimalų selektyvumą užtikrinantis ilgis (Lopt

II SKYRIUS

BENDROSIOS TECHNINĖS PRIEMONĖS

1 SKIRSNIS

Draudžiami žvejybos įrankiai ir jų naudojimo būdai

7 straipsnis

Draudžiami žvejybos įrankiai ir metodai

1.   Draudžiama žvejoti ar rinkti jūrų gyvūnus taikant šiuos metodus:

| a) | nuodingąsias, svaiginamąsias ar ėsdinančias medžiagas, |
| --- | --- |

a)

nuodingąsias, svaiginamąsias ar ėsdinančias medžiagas,

| b) | elektros srovę, išskyrus elektroimpulsinį tralą, kurį leidžiama naudoti tik laikantis konkrečių V priedo D dalies nuostatų; |
| --- | --- |

b)

elektros srovę, išskyrus elektroimpulsinį tralą, kurį leidžiama naudoti tik laikantis konkrečių V priedo D dalies nuostatų;

| c) | sprogmenis, |
| --- | --- |

c)

sprogmenis,

| d) | pneumatinius kūjus ar kitus mušamuosius įrankius, |
| --- | --- |

d)

pneumatinius kūjus ar kitus mušamuosius įrankius,

| e) | velkamuosius įtaisus raudoniesiems ar kitų rūšių koralams arba koralams giminingiems organizmams rinkti, |
| --- | --- |

e)

velkamuosius įtaisus raudoniesiems ar kitų rūšių koralams arba koralams giminingiems organizmams rinkti,

| f) | kryžmą įrankį (šv. Andriaus kryžių) ir panašius griebtuvus, visų pirma raudoniesiems ar kitų rūšių koralams arba koralams giminingų rūšių gyvūnams rinkti, |
| --- | --- |

f)

kryžmą įrankį (šv. Andriaus kryžių) ir panašius griebtuvus, visų pirma raudoniesiems ar kitų rūšių koralams arba koralams giminingų rūšių gyvūnams rinkti,

| g) | bet kokios rūšies svaidomąsias priemones, išskyrus svaidomąsias priemones, naudojamas į gaudykles įplaukusiems ar įstrigusiems tunams užmušti, rankinius žeberklus ir žeberklinius šautuvus, naudojamus vykdant mėgėjų žvejybos veiklą be akvalango nuo saulėtekio iki saulėlydžio. |
| --- | --- |

g)

bet kokios rūšies svaidomąsias priemones, išskyrus svaidomąsias priemones, naudojamas į gaudykles įplaukusiems ar įstrigusiems tunams užmušti, rankinius žeberklus ir žeberklinius šautuvus, naudojamus vykdant mėgėjų žvejybos veiklą be akvalango nuo saulėtekio iki saulėlydžio.

2.   Nepaisant 2 straipsnio, šis straipsnis taikomas Sąjungos laivams tarptautiniuose vandenyse ir trečiųjų valstybių vandenyse, išskyrus atvejus, kai daugiašalių žvejybos organizacijų priimtose, pagal dvišalius ar daugiašalius susitarimus arba trečiosios valstybės priimtose taisyklėse yra konkrečiai nustatyta kitaip.

2 SKIRSNIS

Bendrieji žvejybos įrankių ir jų naudojimo sąlygų apribojimai

8 straipsnis

Bendrieji velkamųjų žvejybos įrankių naudojimo apribojimai

1.   V–XI priedų tikslu velkamojo žvejybos įrankio tinklo akių dydis, kaip išdėstyta tuose prieduose, – bet kokios tralo maišo arba prailginamosios dalies, turimų žvejybos laive ir pritvirtintų ar tinkamų pritvirtinti prie bet kokių velkamųjų tinklų, mažiausias akių dydis. Ši dalis netaikoma tinkliniams įtaisams, kurie naudojami žvejybos įrankio stebėsenos jutikliams pritvirtinti arba kurie naudojami kartu su žuvų ir vėžlių nepraleidžiančiais įtaisais. Deleguotajame akte, priimtame pagal 15 straipsnį, gali būti numatyta kitų nukrypti leidžiančių nuostatų, siekiant gerinti tam tikro dydžio ar rūšies jūrų gyvūnų atranką.

2.   Dragoms 1 dalis netaikoma. Tačiau bet kurio reiso metu, jeigu laive turima dragų, taikomos šios nuostatos:

| a) | draudžiama perkrauti jūrų gyvūnus; |
| --- | --- |

a)

draudžiama perkrauti jūrų gyvūnus;

| b) | Baltijos jūroje draudžiama laikyti laive arba iškrauti bet kokį kiekį jūrų gyvūnų, jeigu bent 85 % tų gyvūnų gyvojo svorio nesudaro moliuskai ir (arba) Furcellaria lumbricalis; |
| --- | --- |

b)

Baltijos jūroje draudžiama laikyti laive arba iškrauti bet kokį kiekį jūrų gyvūnų, jeigu bent 85 % tų gyvūnų gyvojo svorio nesudaro moliuskai ir (arba) Furcellaria lumbricalis;

| c) | visuose kituose jūrų baseinuose, išskyrus Viduržemio jūroje, kurios atveju taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnis, draudžiama laikyti laive arba iškrauti bet kokį kiekį jūrų gyvūnų, jeigu bent 95 % tų gyvūnų gyvojo svorio nesudaro dvigeldžiai moliuskai, pilvakojai ar pintys. |
| --- | --- |

c)

visuose kituose jūrų baseinuose, išskyrus Viduržemio jūroje, kurios atveju taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnis, draudžiama laikyti laive arba iškrauti bet kokį kiekį jūrų gyvūnų, jeigu bent 95 % tų gyvūnų gyvojo svorio nesudaro dvigeldžiai moliuskai, pilvakojai ar pintys.

Šios dalies b punktas netaikomas netyčiniam tų rūšių, kurioms taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, laimikiui. Toks netyčinis laimikis iškraunamas ir įskaitomas į kvotas.

3.   Jeigu žvejybos laivas vienu metu traukia daugiau nei vieną tinklą arba jeigu tą tinklą traukia daugiau nei vienas žvejybos laivas, kiekvieno tinklo akių nominalus dydis turi būti vienodas. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 15 straipsnį ir laikantis 29 straipsnio, kuriuo nukrypstama nuo šios dalies, kai kelių tinklų, kurių akių dydis skiriasi, naudojimas jūrų biologinių išteklių išsaugojimui duoda tokios naudos, kuri yra bent jau lygiavertė naudai, gaunamai taikant esamus žvejybos metodus.

4.   Draudžiama naudoti bet kokį įtaisą, kuriuo užtveriamos ar kitaip faktiškai sumažinamos tralo maišo ar bet kurios velkamojo žvejybos įrankio dalies tinklo akys, taip pat turėti laive bet kokį įtaisą, kuris konkrečiai skirtas tam tikslui. Šia dalimi neatmetama galimybė naudoti nustatytus įtaisus, skirtus velkamojo įrankio nusidėvėjimui mažinti ir šiam įrankiui stiprinti arba sugautų gyvūnų išsprūdimui iš velkamųjų žvejybos įrankių priekinės dalies didinti arba riboti.

5.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios 4 dalyje nurodytų tralo maišų ir įtaisų specifikacijų rengimo taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai grindžiami geriausiomis turimomis mokslinėmis bei techninėmis rekomendacijomis ir juose gali būti apibrėžiami šie elementai:

| a) | gijų storio apribojimai; |
| --- | --- |

a)

gijų storio apribojimai;

| b) | tralo maišų apskritimo ilgio apribojimai; |
| --- | --- |

b)

tralo maišų apskritimo ilgio apribojimai;

| c) | tinklinių audeklų naudojimo apribojimai; |
| --- | --- |

c)

tinklinių audeklų naudojimo apribojimai;

| d) | tralo maišų struktūra ir tvirtinimas; |
| --- | --- |

d)

tralo maišų struktūra ir tvirtinimas;

| e) | leidžiami naudoti įtaisai, skirti nusidėvėjimui mažinti, ir |
| --- | --- |

e)

leidžiami naudoti įtaisai, skirti nusidėvėjimui mažinti, ir

| f) | leidžiami naudoti įtaisai, skirti sugautų gyvūnų išsprūdimui iš tinklo riboti. |
| --- | --- |

f)

leidžiami naudoti įtaisai, skirti sugautų gyvūnų išsprūdimui iš tinklo riboti.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 30 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

9 straipsnis

Bendrieji statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų tinklų naudojimo apribojimai

1.   Draudžiama laive laikyti arba naudoti vieną ar daugiau dreifuojančiųjų tinklų, kurių individualus ar bendras ilgis yra daugiau kaip 2,5 km.

2.   Draudžiama dreifuojančiuosius tinklus naudoti III priede nurodytų rūšių žuvims žvejoti.

3.   Nepaisant 1 dalies, Baltijos jūroje draudžiama laive laikyti arba naudoti bet kokius dreifuojančiuosius tinklus.

4.   Draudžiama statomuosius dugninius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus naudoti šių rūšių gyvūnams žvejoti:

| a) | ilgapelekiams tunams (Thunnus alalunga), |
| --- | --- |

a)

ilgapelekiams tunams (Thunnus alalunga),

| b) | paprastiesiems tunams (Thunnus thynnus), |
| --- | --- |

b)

paprastiesiems tunams (Thunnus thynnus),

| c) | atlantiniams jūriniams karšiams (Brama brama), |
| --- | --- |

c)

atlantiniams jūriniams karšiams (Brama brama),

| d) | paprastosioms durklažuvėms (Xiphias gladius), |
| --- | --- |

d)

paprastosioms durklažuvėms (Xiphias gladius),

| e) | šių rūšių ar šeimų rykliams: Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, visų rūšių Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae. |
| --- | --- |

e)

šių rūšių ar šeimų rykliams: Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, visų rūšių Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae.

5.   Nukrypstant nuo 4 dalies, atsitiktinį toje dalyje nurodytų ryklių rūšių ne daugiau kaip trijų egzempliorių laimikį galima laikyti laive arba iškrauti, jei tai nėra pagal Sąjungos teisę saugomos rūšys.

6.   Statomuosius dugninius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus draudžiama statyti tose vietose, kurių gylis, nurodytas jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m.

7.   Nepaisant šio straipsnio 6 dalies:

| a) | kai jūrlapyje nurodytas gylis yra 200–600 m, taikomos V priedo C dalies 6.1 punkte, VI priedo C dalies 9.1 punkte ir VII priedo C dalies 4.1 punkte nustatytos konkrečios nukrypti leidžiančios nuostatos; |
| --- | --- |

a)

kai jūrlapyje nurodytas gylis yra 200–600 m, taikomos V priedo C dalies 6.1 punkte, VI priedo C dalies 9.1 punkte ir VII priedo C dalies 4.1 punkte nustatytos konkrečios nukrypti leidžiančios nuostatos;

| b) | statyti statomuosius dugninius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus tose vietose, kurių gylis, nurodytas jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m, leidžiama Viduržemio jūroje. |
| --- | --- |

b)

statyti statomuosius dugninius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus tose vietose, kurių gylis, nurodytas jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m, leidžiama Viduržemio jūroje.

3 SKIRSNIS

Pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsauga

10 straipsnis

Žuvų ir jūrinių bestuburių, kuriuos žvejoti draudžiama, rūšys

1.   Draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti Direktyvos 92/43/EEB IV priede nurodytų rūšių žuvis ar jūrinius bestuburius, išskyrus atvejus, kai pagal tos Direktyvos 16 straipsnį leidžiama taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas.

2.   Be 1 dalyje nurodytų rūšių Sąjungos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti I priede nurodytas arba kitais Sąjungos teisės aktais draudžiamas žvejoti rūšis.

3.   Jei 1 ir 2 dalyse nurodytų rūšių organizmai sužvejojami atsitiktinai, jų negalima sužaloti ir sužvejoti egzemplioriai nedelsiant paleidžiami atgal į jūrą, išskyrus atsitiktinai nužudytų egzempliorių mokslinių turimų tikslais pagal taikytiną Sąjungos teisę.

4.   Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktais siekiant iš dalies pakeisti I priede nustatytą sąrašą, jeigu, remiantis geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad tą sąrašą būtina iš dalies pakeisti.

5.   Pagal šio straipsnio 4 dalį priimtomis priemonėmis siekiama įgyvendinti 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytą uždavinį ir jomis gali būti atsižvelgiama į tarptautinius susitarimus dėl pažeidžiamų rūšių apsaugos.

11 straipsnis

Jūrų žinduolių, jūrų paukščių ir jūrų roplių laimikis

1.   Draudžiama gaudyti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti Direktyvos 92/43/EEB II ir IV prieduose nurodytus jūrų žinduolius ar jūrų roplius, taip pat tų rūšių jūrų paukščius, kuriems taikoma Direktyva 2009/147/EB.

2.   Sugautų 1 dalyje nurodytų rūšių gyvūnų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami.

3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių nuostatų, laikyti laive, perkrauti ar iškrauti atsitiktinai sugautus 1 dalyje nurodytų rūšių jūrų gyvūnų egzempliorius leidžiama, jeigu tai būtina siekiant padėti atskiriems gyvūnams išgyti ir atsitiktinai nužudytų gyvūnų egzempliorių mokslinių tyrimų tikslais, jeigu atitinkamos kompetentingos nacionalinės institucijos kuo greičiau po sugavimo ir pagal taikytiną Sąjungos teisę apie tai buvo iš anksto išsamiai informuotos.

4.   Remdamosi geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, valstybės narės gali su jos vėliava plaukiojantiems laivams nustatyti poveikio švelninimo priemones arba tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo apribojimus. Tokios priemonės turi padėti kuo labiau sumažinti šio straipsnio 1 dalyje nurodytų rūšių gyvūnų laimikį ir, jeigu įmanoma, užtikrinti, kad tokie gyvūnai iš viso nebūtų sugaunami, ir jos turi būti suderinamos su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir būti bent tokios pat griežtos kaip pagal Sąjungos teisę taikytinos techninės priemonės.

5.   Pagal šio straipsnio 4 dalį priimtomis priemonėmis siekiama įgyvendinti 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytą uždavinį. Valstybės narės kontrolės tikslais informuoja kitas atitinkamas valstybes nares apie pagal šio straipsnio 4 dalį priimtas nuostatas. Taip pat jos viešai skelbia atitinkamą informaciją apie tokias priemones.

12 straipsnis

Pažeidžiamų buveinių, įskaitant pažeidžiamas jūrų ekosistemas, apsauga

1.   Draudžiama II priede nurodytus žvejybos įrankius naudoti tame priede nustatytuose atitinkamuose rajonuose.

2.   Jeigu geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis rekomenduojama iš dalies pakeisti II priede nustatytų rajonų sąrašą, Komisijai vadovaujantis šio reglamento 29 straipsniu ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/201311 straipsnio 2 ir 3 dalis suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant atitinkamai iš dalies pakeisti II priedą. Priimdama tokius pakeitimus, Komisija ypatingą dėmesį skiria žvejybos veiklos perkėlimo į kitus pažeidžiamus rajonus neigiamo poveikiui švelninimui.

3.   Jeigu 1 dalyje nurodytos buveinės arba kitos pažeidžiamos buveinės, įskaitant pažeidžiamas jūrų ekosistemas, yra vandenyse, į kuriuos valstybė narė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnyje nustatyta tvarka ši valstybė narė gali nustatyti žvejybos draudimo rajonus arba kitas išsaugojimo priemones tokioms buveinėms apsaugoti. Tokios priemonės turi būti suderinamos su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir būti bent tokios pat griežtos kaip pagal Sąjungos teisę taikytinos priemonės.

4.   Pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis priimtomis priemonėmis turi būti siekiama įgyvendinti 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą uždavinį.

4 SKIRSNIS

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

13 straipsnis

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

1.   Šio reglamento V–X priedų A dalyse nurodyti jūrų gyvūnų rūšių mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai taikomi siekiant šių tikslų:

| a) | užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 ir 12 dalis; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 ir 12 dalis;

| b) | nustatyti žuvų išteklių atkūrimo rajonus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 8 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

nustatyti žuvų išteklių atkūrimo rajonus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 8 straipsnį;

| c) | nustatyti mažiausius prekybinius dydžius pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (29) 47 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

c)

nustatyti mažiausius prekybinius dydžius pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (29) 47 straipsnio 2 dalį.

2.   Jūrų gyvūno dydis matuojamas pagal IV priedą.

3.   Tais atvejais, kai numatytas daugiau kaip vienas jūrų gyvūnų dydžio matavimo metodas, egzemplioriaus dydis nelaikomas mažesniu už mažiausią išteklių išsaugojimą užtikrinantį orientacinį dydį, jeigu pagal bet kurį iš tų metodų išmatuotas jo dydis yra ne mažesnis už mažiausią išteklių išsaugojimą užtikrinantį orientacinį dydį.

4.   Omarus, langustus ir dvigeldžius bei pilvakojus moliuskus, priklausančius kuriai nors rūšiai, kurios atžvilgiu V, VI arba VII prieduose yra nustatytas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis, laikyti laive ir iškrauti galima tik neišdarinėtus.

5 SKIRSNIS

Laimikio išmetimo į jūrą mažinimo priemonės

14 straipsnis

Bandomieji projektai siekiant išvengti nepageidaujamo laimikio

1.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 14 straipsniui, valstybės narės gali vykdyti bandomuosius projektus, kuriais siekiama ištirti būdus, kaip išvengti nepageidaujamo laimikio, kuo labiau jį sumažinti ir užtikrinti, kad jo iš viso nebūtų sužvejojama. Vykdant tuos bandomuosius projektus atsižvelgiama į atitinkamų patariamųjų tarybų nuomones ir tie projektai turi būti pagrįsti geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis.

2.   Jeigu, remiantis tų bandomųjų tyrimų rezultatais ar kitomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad nepageidaujamas laimikis yra didelis, atitinkamos valstybės narės stengiasi pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 19 straipsnį nustatyti technines priemones tam nepageidaujamam laimikiui sumažinti.

III SKYRIUS

REGIONALIZAVIMAS

15 straipsnis

Regioninės techninės priemonės

1.   Regioniniu lygmeniu taikomos techninės priemonės nustatytos šiuose prieduose:

| a) | V priede – Šiaurės jūroje taikomos priemonės; |
| --- | --- |

a)

V priede – Šiaurės jūroje taikomos priemonės;

| b) | VI priede – šiaurės vakarų vandenyse taikomos priemonės; |
| --- | --- |

b)

VI priede – šiaurės vakarų vandenyse taikomos priemonės;

| c) | VII priede – pietvakarių vandenyse taikomos priemonės; |
| --- | --- |

c)

VII priede – pietvakarių vandenyse taikomos priemonės;

| d) | VIII priede – Baltijos jūroje taikomos priemonės; |
| --- | --- |

d)

VIII priede – Baltijos jūroje taikomos priemonės;

| e) | IX priede – Viduržemio jūroje taikomos priemonės; |
| --- | --- |

e)

IX priede – Viduržemio jūroje taikomos priemonės;

| f) | X priede – Juodojoje jūroje taikomos priemonės; |
| --- | --- |

f)

X priede – Juodojoje jūroje taikomos priemonės;

| g) | XI priede – Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje taikomos priemonės; |
| --- | --- |

g)

XI priede – Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje taikomos priemonės;

| h) | XIII priede – pažeidžiamų rūšių atžvilgiu taikomos priemonės. |
| --- | --- |

h)

XIII priede – pažeidžiamų rūšių atžvilgiu taikomos priemonės.

2.   Siekiant atsižvelgti į regioninius atitinkamos rūšies žvejybos ypatumus, pagal šio reglamento 29 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos, papildomos, panaikinamos šio straipsnio 1 dalyje nurodytuose prieduose išdėstytos techninės priemonės arba leidžiama nuo jų nukrypti, be kita ko, įgyvendinant įpareigojimą iškrauti laimikį Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 ir 6 dalių kontekste. Komisija priima tokius deleguotuosius aktus remdamasi bendra rekomendacija, pateikiama pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį ir pagal atitinkamus šio reglamento III skyriaus straipsnius.

3.   Šių deleguotųjų aktų priėmimo tikslu tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės bendras rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį pirmą kartą turi pateikti ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo šio reglamento 31 straipsnio 1 dalyje nurodytos ataskaitos pateikimo dienos ir po to – per 18 mėnesių nuo kiekvienos tokios ataskaitos pateikimo dienos. Be to, tokias rekomendacijas jos gali pateikti ir, jų manymu, būtinais atvejais.

4.   Pagal šio straipsnio 2 dalį priimtomis techninėmis priemonėmis:

| a) | siekiama įgyvendinti šio reglamento 3 ir 4 straipsniuose nustatytus tikslus ir uždavinius, |
| --- | --- |

a)

siekiama įgyvendinti šio reglamento 3 ir 4 straipsniuose nustatytus tikslus ir uždavinius,

| b) | siekiama įgyvendinti kituose atitinkamuose Sąjungos aktuose, priimtuose BŽP srityje, visų pirma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniuose nurodytuose daugiamečiuose planuose, nustatytus tikslus ir įvykdyti minėtuose aktuose nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

b)

siekiama įgyvendinti kituose atitinkamuose Sąjungos aktuose, priimtuose BŽP srityje, visų pirma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniuose nurodytuose daugiamečiuose planuose, nustatytus tikslus ir įvykdyti minėtuose aktuose nustatytas sąlygas;

| c) | atsižvelgiama į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje nustatytus gero valdymo principus, |
| --- | --- |

c)

atsižvelgiama į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje nustatytus gero valdymo principus,

| d) | jūrų biologinių išteklių išsaugojimui suteikiama bent tokios naudos, kuri būtų bent jau lygiavertė naudai, gaunamai taikant 1 dalyje nurodytas priemones, visų pirma kiek tai susiję su naudojimo modeliais ir numatytu pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsaugos lygiu. Taip pat turi būti atsižvelgiama į potencialų žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemai. |
| --- | --- |

d)

jūrų biologinių išteklių išsaugojimui suteikiama bent tokios naudos, kuri būtų bent jau lygiavertė naudai, gaunamai taikant 1 dalyje nurodytas priemones, visų pirma kiek tai susiję su naudojimo modeliais ir numatytu pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsaugos lygiu. Taip pat turi būti atsižvelgiama į potencialų žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemai.

5.   Dėl sąlygų, susijusių su 27 straipsnyje ir V–XI priedų B dalyse nustatytomis tinklo akių dydžio specifikacijomis, taikymo neturi pablogėti 2019 m. rugpjūčio 14 d. galiojantys selektyvumo standartai (visų pirma neturi išaugti jauniklių laimikis), ir jomis siekiama užtikrinti, kad būtų įgyvendinti 3 ir 4 straipsniuose nustatyti tikslai ir uždaviniai.

6.   Bendrose rekomendacijose, pateikiamose 2 dalyje nurodytų priemonių priėmimo tikslu, valstybės narės pateikia mokslinių įrodymų šių priemonių priėmimui pagrįsti.

7.   Komisija gali pareikalauti, kad 2 dalyje nurodytas bendras rekomendacijas įvertintų ŽMTEK.

16 straipsnis

Žvejybos įrankių selektyvumas pagal rūšį ir dydį

Bendroje rekomendacijoje, pateikiamoje siekiant priimti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, susijusias su žvejybos įrankių selektyvumo pagal dydį ir rūšį charakteristikomis, pateikiami moksliniai įrodymai, iš kurių matyti, kad tomis priemonėmis užtikrinamos selektyvumo charakteristikos konkrečių rūšių ar rūšių derinių atžvilgiu yra bent jau lygiavertės toms, kurios užtikrinamos V–X priedų B dalyse ir XI priedo A dalyje nustatytais žvejybos įrankiais.

17 straipsnis

Žvejybos draudimo ar ribojimo siekiant apsaugoti jauniklių ir neršiančias santalkas rajonai

Bendroje rekomendacijoje, pateikiamoje siekiant priimti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, susijusias su V–VIII ir X priedų C dalimis ir XI priedo B dalimi, arba nustatyti naujus žvejybos draudimo ar ribojimo rajonus, pateikiami tokie su tais žvejybos draudimo ar ribojimo rajonais susijusios informacijos elementai:

| a) | žvejybos draudimo tikslas; |
| --- | --- |

a)

žvejybos draudimo tikslas;

| b) | žvejybos draudimo geografinė sritis ir trukmė; |
| --- | --- |

b)

žvejybos draudimo geografinė sritis ir trukmė;

| c) | konkrečių žvejybos įrankių naudojimo apribojimai ir |
| --- | --- |

c)

konkrečių žvejybos įrankių naudojimo apribojimai ir

| d) | kontrolės ir stebėsenos priemonės. |
| --- | --- |

d)

kontrolės ir stebėsenos priemonės.

18 straipsnis

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

Bendra rekomendacija, pateikiama siekiant priimti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, susijusias su V–X priedų A dalimis, paisoma tikslo užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą.

19 straipsnis

Draudimas žvejoti realiuoju laiku ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatos

1.   Bendroje rekomendacijoje, pateikiamoje siekiant priimti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, susijusias su draudimo žvejoti realiuoju laiku nustatymu siekiant užtikrinti pažeidžiamų rūšių arba jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių santalkų apsaugą, pateikiami šie informacijos elementai:

| a) | žvejybos draudimų geografinė sritis ir trukmė; |
| --- | --- |

a)

žvejybos draudimų geografinė sritis ir trukmė;

| b) | rūšis ir ribinės vertės, dėl kurių nustatomas draudimas; |
| --- | --- |

b)

rūšis ir ribinės vertės, dėl kurių nustatomas draudimas;

| c) | informacija apie labai selektyvių žvejybos įrankių naudojimą, kad būtų leidžiama įplaukti į rajonus, kuriuose priešingu atveju žvejyba draudžiama, ir |
| --- | --- |

c)

informacija apie labai selektyvių žvejybos įrankių naudojimą, kad būtų leidžiama įplaukti į rajonus, kuriuose priešingu atveju žvejyba draudžiama, ir

| d) | kontrolės ir stebėsenos priemonės. |
| --- | --- |

d)

kontrolės ir stebėsenos priemonės.

2.   Bendroje rekomendacijoje, pateikiamoje siekiant priimti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, susijusias su reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatomis, nurodoma:

| a) | rūšis ir ribinės vertės, dėl kurių atsiranda pareiga plaukti į kitą žvejybos rajoną, |
| --- | --- |

a)

rūšis ir ribinės vertės, dėl kurių atsiranda pareiga plaukti į kitą žvejybos rajoną,

| b) | atstumas, kuriuo laivas turėtų nutolti nuo ankstesnių žvejybos koordinačių. |
| --- | --- |

b)

atstumas, kuriuo laivas turėtų nutolti nuo ankstesnių žvejybos koordinačių.

20 straipsnis

Naujoviški žvejybos įrankiai

1.   Bendroje rekomendacijoje, pateikiamoje siekiant priimti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, susijusias su naujoviškų žvejybos įrankių naudojimu konkrečiame jūrų baseine, pateikiamas tikėtino tokių žvejybos įrankių naudojimo poveikio tikslinėms rūšims ir pažeidžiamoms rūšims bei buveinėms vertinimas. Susijusios valstybės narės renka tokiam vertinimui atlikti būtinus atitinkamus duomenis.

2.   Naujoviškų žvejybos įrankių neleidžiama naudoti, jeigu iš 1 dalyje nurodytų vertinimų rezultatų matyti, kad juos naudojant bus daromas didelis neigiamas poveikis pažeidžiamoms buveinėms ir netikslinėms rūšims.

21 straipsnis

Gamtos išsaugojimo priemonės

Bendroje rekomendacijoje, pateikiamoje siekiant priimti 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones, susijusias su pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsauga, visų pirma gali būti:

| a) | remiantis geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatyti pažeidžiamų rūšių ir buveinių, kurioms dėl žvejybos veiklos atitinkamame regione kyla didžiausias pavojus, sąrašai; |
| --- | --- |

a)

remiantis geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatyti pažeidžiamų rūšių ir buveinių, kurioms dėl žvejybos veiklos atitinkamame regione kyla didžiausias pavojus, sąrašai;

| b) | apibrėžtas papildomų ar alternatyvių nurodytosioms XIII priede priemonių naudojimas siekiant kuo labiau sumažinti 11 straipsnyje nurodytų rūšių atsitiktinį laimikį; |
| --- | --- |

b)

apibrėžtas papildomų ar alternatyvių nurodytosioms XIII priede priemonių naudojimas siekiant kuo labiau sumažinti 11 straipsnyje nurodytų rūšių atsitiktinį laimikį;

| c) | pateikiama informacija apie esamų poveikio švelninimo priemonių ir stebėsenos priemonių veiksmingumą; |
| --- | --- |

c)

pateikiama informacija apie esamų poveikio švelninimo priemonių ir stebėsenos priemonių veiksmingumą;

| d) | nustatyta, kokiomis priemonėmis būtų kuo labiau sumažintas žvejybos įrankių poveikis pažeidžiamoms buveinėms; |
| --- | --- |

d)

nustatyta, kokiomis priemonėmis būtų kuo labiau sumažintas žvejybos įrankių poveikis pažeidžiamoms buveinėms;

| e) | nustatyti tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo apribojimai arba nustatytas visiškas draudimas naudoti tam tikrus žvejybos įrankius rajone, kuriame tokie žvejybos įrankiai kelia grėsmę 10 ir 11 straipsniuose nurodytų rūšių arba kitų pažeidžiamų buveinių išsaugojimo būklei tame rajone. |
| --- | --- |

e)

nustatyti tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo apribojimai arba nustatytas visiškas draudimas naudoti tam tikrus žvejybos įrankius rajone, kuriame tokie žvejybos įrankiai kelia grėsmę 10 ir 11 straipsniuose nurodytų rūšių arba kitų pažeidžiamų buveinių išsaugojimo būklei tame rajone.

22 straipsnis

Regioninės priemonės, taikomos pagal laikinuosius laimikio išmetimo į jūrą mažinimo planus

1.   Teikdamos bendras rekomendacijas techninių priemonių nustatymo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 6 dalyje nurodytuose laikinuosiuose laimikio išmetimo į jūrą mažinimo planuose tikslu, valstybės narės gali į tas rekomendacijas įtraukti, inter alia, šiuos elementus:

| a) | žvejybos įrankių specifikacijas ir jų naudojimą reglamentuojančias taisykles; |
| --- | --- |

a)

žvejybos įrankių specifikacijas ir jų naudojimą reglamentuojančias taisykles;

| b) | žvejybos įrankių pakeitimų specifikacijas arba informaciją apie selektyvumui pagal dydį ar rūšį pagerinti naudojamus selektyvumo užtikrinimo įtaisus; |
| --- | --- |

b)

žvejybos įrankių pakeitimų specifikacijas arba informaciją apie selektyvumui pagal dydį ar rūšį pagerinti naudojamus selektyvumo užtikrinimo įtaisus;

| c) | tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo ir žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimus ar draudimus; |
| --- | --- |

c)

tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo ir žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimus ar draudimus;

| d) | mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius; |
| --- | --- |

d)

mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius;

| e) | nukrypti leidžiančias nuostatas, patvirtintas remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalimi. |
| --- | --- |

e)

nukrypti leidžiančias nuostatas, patvirtintas remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalimi.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis siekiama įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytus tikslus, visų pirma užtikrinti jauniklių, neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių santalkų apsaugą.

23 straipsnis

Laimikio ir į jūrą išmetamų kiekių išsamios dokumentacijos bandomieji projektai

1.   Komisijai pagal šio reglamento 29 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas apibūdinant bandomuosius projektus, kuriais plėtojama išsamios laimikio ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos sistema, grindžiama išmatuojamais tikslais ir uždaviniais, siekiant užtikrinti rezultatais grindžiamą žuvininkystės valdymą.

2.   Vykdant 1 dalyje nurodytus bandomuosius projektus, galima leisti konkrečiame rajone ne ilgiau kaip vienus metus nukrypti nuo V–XI priedų B dalyse nustatytų priemonių, jeigu galima įrodyti, kad tokiais bandomaisiais projektais prisidedama prie 3 ir 4 straipsniuose nustatytų tikslų ir uždavinių pasiekimo, ypač kad jais siekiama gerinti konkretaus žvejybos įrankio arba atitinkamos praktikos selektyvumą arba kitaip sumažinamas šio įrankio ar praktikos daromas poveikis aplinkai. Tą vienų metų laikotarpį galima pratęsti dar vieniems metams, laikantis tų pačių sąlygų. Bandomuosiuose projektuose gali dalyvauti ne daugiau kaip 5 % tos pačios specializacijos laivų iš vienos valstybės narės.

3.   Teikdamos bendras rekomendacijas dėl 1 dalyje nurodytų bandomųjų projektų nustatymo, valstybės narės pateikia mokslinių duomenų šių projektų patvirtinimui pagrįsti. ŽMTEK įvertina tas bendras rekomendacijas ir vertinimo rezultatus paskelbia viešai. Per šešis mėnesius nuo projekto užbaigimo valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą, kurioje pateikia rezultatus, įskaitant išsamų selektyvumo ir kitų poveikio aplinkai pokyčių įvertinimą.

4.   ŽMTEK įvertina 3 dalyje nurodytą ataskaitą. Jei įvertinama, kad naudojant naują įrankį ar taikant naują praktiką buvo teigiamai prisidėta prie 2 dalyje nurodyto tikslo pasiekimo, Komisija gali pagal SESV pateikti pasiūlymą dėl to įrankio naudojimo ar praktikos taikymo išplėtimo. ŽMTEK atlikto vertinimo rezultatai skelbiami viešai.

5.   Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentą papildomas nustatant šio straipsnio 1 dalyje nurodytos laimikio ir į jūrą išmetamų kiekių išsamios dokumentacijos sistemos technines specifikacijas.

24 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

1.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos:

| a) | prie V–IX priedų B dalyse nustatyto žvejybos įrankio tvirtinamų įtaisų, kuriais užtikrinamas selektyvumas, specifikacijos; |
| --- | --- |

a)

prie V–IX priedų B dalyse nustatyto žvejybos įrankio tvirtinamų įtaisų, kuriais užtikrinamas selektyvumas, specifikacijos;

| b) | išsamios taisyklės dėl V priedo D dalyje aprašytų žvejybos įrankių specifikacijų, susijusios su įrankių konstrukcijos apribojimais ir kontrolės bei stebėsenos priemonėmis, kurias turi patvirtinti vėliavos valstybė narė; |
| --- | --- |

b)

išsamios taisyklės dėl V priedo D dalyje aprašytų žvejybos įrankių specifikacijų, susijusios su įrankių konstrukcijos apribojimais ir kontrolės bei stebėsenos priemonėmis, kurias turi patvirtinti vėliavos valstybė narė;

| c) | išsamios taisyklės dėl kontrolės ir stebėsenos priemonių, kurias vėliavos valstybė narė turi nustatyti, kai naudojami V priedo C dalies 6 punkte, VI priedo C dalies 9 punkte ir VII priedo C dalies 4 punkte nurodyti žvejybos įrankiai; |
| --- | --- |

c)

išsamios taisyklės dėl kontrolės ir stebėsenos priemonių, kurias vėliavos valstybė narė turi nustatyti, kai naudojami V priedo C dalies 6 punkte, VI priedo C dalies 9 punkte ir VII priedo C dalies 4 punkte nurodyti žvejybos įrankiai;

| d) | išsamios taisyklės dėl kontrolės ir stebėsenos priemonių, nustatytinų V priedo C dalies 2 punkte ir VI priedo C dalies 6 bei 7 punktuose nurodytų žvejybos draudimo ar ribojimo rajonų atžvilgiu; |
| --- | --- |

d)

išsamios taisyklės dėl kontrolės ir stebėsenos priemonių, nustatytinų V priedo C dalies 2 punkte ir VI priedo C dalies 6 bei 7 punktuose nurodytų žvejybos draudimo ar ribojimo rajonų atžvilgiu;

| e) | išsamios taisyklės dėl XIII priedo A dalyje nurodytų akustinių atgrasomųjų prietaisų signalo ir pritaikymo charakteristikų; |
| --- | --- |

e)

išsamios taisyklės dėl XIII priedo A dalyje nurodytų akustinių atgrasomųjų prietaisų signalo ir pritaikymo charakteristikų;

| f) | išsamios taisyklės dėl XIII priedo B dalyje nurodytų paukščių baidymo lynų ir gramzdinamųjų ūdų projektavimo ir naudojimo; |
| --- | --- |

f)

išsamios taisyklės dėl XIII priedo B dalyje nurodytų paukščių baidymo lynų ir gramzdinamųjų ūdų projektavimo ir naudojimo;

| g) | išsamios taisyklės dėl XIII priedo C dalyje nurodyto vėžlių nepraleidžiančio įtaiso specifikacijų rengimo taisyklės. |
| --- | --- |

g)

išsamios taisyklės dėl XIII priedo C dalyje nurodyto vėžlių nepraleidžiančio įtaiso specifikacijų rengimo taisyklės.

2.   1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 30 straipsnio 2 dalies.

IV SKYRIUS

MOKSLINIAI TYRIMAI, TIESIOGINIS IŠTEKLIŲ ATKŪRIMAS IR PERKĖLIMAS

25 straipsnis

Moksliniai tyrimai

1.   Šiame reglamente numatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos operacijoms, vykdomoms mokslinių tyrimų tikslais, laikantis šių sąlygų:

| a) | žvejybos operacijos vykdomos tik gavus vėliavos valstybės narės leidimą ir jos žinioje; |
| --- | --- |

a)

žvejybos operacijos vykdomos tik gavus vėliavos valstybės narės leidimą ir jos žinioje;

| b) | Komisija ir valstybė narė, kurios vandenyse, į kuriuos ji turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, vykdomos žvejybos operacijos (pakrantės valstybė narė), apie ketinimą vykdyti tokias žvejybos operacijas informuojamos bent prieš dvi savaites, pateikiant išsamią informaciją apie dalyvausiančius laivus ir vykdytinus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

b)

Komisija ir valstybė narė, kurios vandenyse, į kuriuos ji turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, vykdomos žvejybos operacijos (pakrantės valstybė narė), apie ketinimą vykdyti tokias žvejybos operacijas informuojamos bent prieš dvi savaites, pateikiant išsamią informaciją apie dalyvausiančius laivus ir vykdytinus mokslinius tyrimus;

| c) | žvejybos operacijas vykdantis laivas ar laivai turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduotą galiojantį žvejybos leidimą; |
| --- | --- |

c)

žvejybos operacijas vykdantis laivas ar laivai turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduotą galiojantį žvejybos leidimą;

| d) | pakrantės valstybės narės vėliavos valstybei narei adresuotu prašymu laivo kapitonas privalo žvejybos operacijų laikotarpiui paimti į laivą pakrantės valstybės narės stebėtoją, nebent tai neįmanoma dėl saugumo priežasčių; |
| --- | --- |

d)

pakrantės valstybės narės vėliavos valstybei narei adresuotu prašymu laivo kapitonas privalo žvejybos operacijų laikotarpiui paimti į laivą pakrantės valstybės narės stebėtoją, nebent tai neįmanoma dėl saugumo priežasčių;

| e) | komercinių laivų vykdomų žvejybos operacijų mokslinių tyrimų tikslais laikas yra ribotas. Jei komercinių laivų vykdomose žvejybos operacijose mokslinių tyrimų tikslais dalyvauja daugiau kaip šeši komerciniai laivai, vėliavos valstybė narė informuoja Komisiją bent prieš tris mėnesius ir, jei tikslinga, Komisija pasikonsultuoja su ŽMTEK norėdama gauti patvirtinimą, kad tokio lygio dalyvavimas moksliniu požiūriu yra pagrįstas; jei, remiantis ŽMTEK rekomendacija, tokio lygio dalyvavimas nelaikomas pagrįstu, atitinkama valstybė narė atitinkamai iš dalies pakeičia mokslinių tyrimų sąlygas; |
| --- | --- |

e)

komercinių laivų vykdomų žvejybos operacijų mokslinių tyrimų tikslais laikas yra ribotas. Jei komercinių laivų vykdomose žvejybos operacijose mokslinių tyrimų tikslais dalyvauja daugiau kaip šeši komerciniai laivai, vėliavos valstybė narė informuoja Komisiją bent prieš tris mėnesius ir, jei tikslinga, Komisija pasikonsultuoja su ŽMTEK norėdama gauti patvirtinimą, kad tokio lygio dalyvavimas moksliniu požiūriu yra pagrįstas; jei, remiantis ŽMTEK rekomendacija, tokio lygio dalyvavimas nelaikomas pagrįstu, atitinkama valstybė narė atitinkamai iš dalies pakeičia mokslinių tyrimų sąlygas;

| f) | elektroimpulsinių tralų atveju mokslinius tyrimus vykdantys laivai privalo laikytis konkretaus mokslinio protokolo, kuris yra ICES ar ŽMTEK peržiūrėto ar patvirtinto mokslinių tyrimų plano dalis, taip pat vadovautis stebėsenos, kontrolės ir vertinimo sistema. |
| --- | --- |

f)

elektroimpulsinių tralų atveju mokslinius tyrimus vykdantys laivai privalo laikytis konkretaus mokslinio protokolo, kuris yra ICES ar ŽMTEK peržiūrėto ar patvirtinto mokslinių tyrimų plano dalis, taip pat vadovautis stebėsenos, kontrolės ir vertinimo sistema.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais sužvejotus jūrų gyvūnus galima parduoti, sandėliuoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti, jeigu jie įskaitomi į kvotas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 straipsnio 6 dalį, kai taikytina, ir:

| a) | jie atitinka šio reglamento IV–X prieduose nustatytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius arba |
| --- | --- |

a)

jie atitinka šio reglamento IV–X prieduose nustatytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius arba

| b) | jie yra parduodami ne tiesiogiai žmonėms vartoti, o kitais tikslais. |
| --- | --- |

b)

jie yra parduodami ne tiesiogiai žmonėms vartoti, o kitais tikslais.

26 straipsnis

Tiesioginis išteklių atkūrimas ir perkėlimas

1.   Šiame reglamente numatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos operacijoms, vykdomoms tik tiesioginio jūrų gyvūnų išteklių atkūrimo ar perkėlimo tikslais, jeigu tos operacijos vykdomos gavus valstybės narės ar valstybių narių, turinčios (-ių) tiesioginių valdymo interesų, leidimą ir jos (jų) suteiktus įgaliojimus.

2.   Jeigu tiesioginis išteklių atkūrimas ar perkėlimas vykdomas kitos valstybės narės ar valstybių narių vandenyse, Komisija ir visos tos valstybės narės apie ketinimą vykdyti tokias žvejybos operacijas informuojamos bent prieš 20 kalendorinių dienų.

V SKYRIUS

SĄLYGOS, SUSIJUSIOS SU TINKLO AKIŲ DYDŽIO SPECIFIKACIJOMIS

27 straipsnis

Sąlygos, susijusios su tinklo akių dydžio specifikacijomis

1.   V–VIII prieduose nurodytos žvejojamos rūšies procentinės dalys laimikyje – maksimali leidžiamos rūšies procentinė dalis, kad būtų leidžiami tuose prieduose nustatyti konkretūs tinklo akių dydžiai. Tokios procentinės dalys nedaro poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį.

2.   Žvejojamos rūšies procentinė dalis laimikyje apskaičiuojama kaip visų po kiekvieno žvejybos reiso iškrautų jūrų biologinių išteklių gyvojo svorio dalis.

3.   2 dalyje nurodyta žvejojamos rūšies procentinė dalis laimikyje gali būti apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis.

4.   Šio straipsnio tikslais ekvivalentinis viso norveginio omaro svoris apskaičiuojamas norveginio omaro uodegėlių svorį dauginant iš trijų.

5.   Valstybės narės su jų vėliava plaukiojantiems laivams gali išduoti žvejybos leidimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį, kai tie laivai vykdo žvejybos veiklą žvejodami V–XI prieduose nustatyto konkretaus dydžio akių tinklais. Tokie leidimai gali būti sustabdyti arba panaikinti, jei nustatoma, kad laivas neįvykdė reikalavimo dėl nustatytų žvejojamos rūšies procentinių dalių laimikyje, numatytų V–VIII prieduose.

6.   Šiuo straipsniu nedaromas poveikis Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009.

7.   Komisijai pagal 15 straipsnį ir laikantis 29 straipsnio suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais V–X priedų B dalyse ir XI priedo A dalyje nurodytų rūšių atžvilgiu būtų tiksliau apibrėžtas terminas „specializuotoji žvejyba“. Šiuo tikslu tiesioginių valdymo interesų atitinkamos žvejybos atžvilgiu turinčios valstybės narės bendrų rekomendacijų pirmą kartą turi pateikti ne vėliau kaip 2020 m. rugpjūčio 15 d.

VI SKYRIUS

TECHNINĖS PRIEMONĖS NEAFC REGULIUOJAMAME RAJONE

28 straipsnis

Techninės priemonės NEAFC reguliuojamame rajone

Techninės priemonės, taikomos NEAFC reguliuojamame rajone, yra išdėstytos XII priede.

VII SKYRIUS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS

29 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 4 dalyje, 12 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 2 dalyje, 23 straipsnio 1 ir 5 dalyse, 27 straipsnio 7 dalyje ir 31 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. rugpjūčio 14 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 2 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 4 dalyje, 12 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 2 dalyje, 23 straipsnio 1 ir 5 dalyse, 27 straipsnio 7 dalyje ir 31 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 2 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 3 dalį, 10 straipsnio 4 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 15 straipsnio 2 dalį, 23 straipsnio 1 ir 5 dalis, 27 straipsnio 7 dalį ir 31 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

30 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsniu. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

VIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

31 straipsnis

Peržiūra ir ataskaitos pateikimas

1.   Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau ŽMTEK atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje įvertinama, kokiu mastu techninėmis priemonėmis prisidėta prie 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir 4 straipsnyje nustatytų uždavinių įgyvendinimo regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Šioje ataskaitoje taip pat remiamasi ICES rekomendacijomis dėl padarytos pažangos ar naujoviškų žvejybos įrankių naudojimo poveikio. Ataskaitoje pateikiamos išvados dėl naudos ar neigiamo poveikio jūrų ekosistemoms, pažeidžiamoms buveinėms ir selektyvumui.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytoje ataskaitoje, inter alia, įvertinama, kaip techninėmis priemonėmis prisidėta prie išteklių naudojimo metodų optimizavimo, kaip nustatyta 3 straipsnio 2 dalies a punkte. Tuo tikslu į ataskaitą, be kitų elementų, kaip selektyvumo veiksmingumo rodiklis XIV priede išvardytų rūšių pagrindinių indikatorinių išteklių atžvilgiu gali būti įtrauktas optimalaus selektyvumo ilgis (Lopt), palyginti su kiekvienais į ataskaitą įtrauktais metais sužvejotų žuvų vidutiniu ilgiu.

3.   Tais atvejais, kai, remiantis ta ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai ir uždaviniai regioniniu lygmeniu nebuvo įgyvendinti, per dvylika mėnesių nuo 1 dalyje nurodytos ataskaitos pateikimo dienos to regiono valstybės narės pateikia planą, kuriame turi būti išdėstyta, kokių veiksmų reikia imtis siekiant prisidėti prie tų tikslų ir uždavinių įgyvendinimo.

4.   Komisija, remdamasi šia ataskaita, taip pat gali Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti būtinus šio reglamento pakeitimus. Komisijai pagal 15 straipsnį ir laikantis 29 straipsnio suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas XIV priede pateiktas rūšių sąrašas.

32 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 iš dalies keičiamas taip:

| a) | 3, 8–12, 14, 15, 16 ir 25 straipsniai išbraukiami; |
| --- | --- |

a)

3, 8–12, 14, 15, 16 ir 25 straipsniai išbraukiami;

| b) | II, III ir IV priedai išbraukiami. |
| --- | --- |

b)

II, III ir IV priedai išbraukiami.

Nuorodos į išbrauktus straipsnius ir priedus laikomos nuorodomis į atitinkamas šio reglamento nuostatas.

33 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 IV antraštinės dalies IV skyrius iš dalies keičiamas taip:

| a) | 3 skirsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

a)

3 skirsnis išbraukiamas;

| b) | papildomas šiuo 4 skirsniu:


  „
  4 skirsnis




  Perdirbimas laive ir pelaginių žuvų žvejyba




  54a straipsnis
  Perdirbimas laive

  1.   Žvejybos laivuose draudžiama atlikti fizinį ar cheminį žuvies perdirbimą, susijusį su žuvų miltų, žuvų taukų ar panašių produktų gamyba, arba šiais tikslais perkrauti žuvų laimikį.


  2.   1 dalis netaikoma:






  a) | subproduktų perdirbimui arba perkrovimui arba |
| --- | --- | --- |

b)

papildomas šiuo 4 skirsniu:

„
  4 skirsnis

Perdirbimas laive ir pelaginių žuvų žvejyba

54a straipsnis

Perdirbimas laive

1.   Žvejybos laivuose draudžiama atlikti fizinį ar cheminį žuvies perdirbimą, susijusį su žuvų miltų, žuvų taukų ar panašių produktų gamyba, arba šiais tikslais perkrauti žuvų laimikį.

2.   1 dalis netaikoma:

a)

subproduktų perdirbimui arba perkrovimui arba

| b) | surimių gamybai žvejybos laive. |
| --- | --- |

b)

surimių gamybai žvejybos laive.

54b straipsnis

Pelaginės žvejybos laivuose taikomi laimikio tvarkymo ir iškrovimo apribojimai

1.   Pelaginės žvejybos laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 3 straipsnio 2 dalyje apibrėžtame NEAFC konvencijos rajone, naudojamuose vandens skirtuvuose didžiausias atstumas tarp strypelių turi būti 10 mm.

Strypeliai turi būti privirinti. Jeigu vandens skirtuvas yra su angomis, o ne su strypeliais, angų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 10 mm. Nuleidžiamuosiuose vamzdžiuose prieš vandens skirtuvą esančių angų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 15 mm.

2.   NEAFC konvencijos rajone žvejybos veiklą vykdantiems pelaginės žvejybos laivams draudžiama iš kaupiamųjų talpyklų ar atšaldyto jūros vandens (toliau AJV) talpyklų žuvis iškrauti žemiau jų vaterlinijos.

3.   Pelaginės žvejybos laivų, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja NEAFC konvencijos rajone, laimikio tvarkymo ir iškrovimo pajėgumų brėžinius, kuriuos yra patvirtinusios vėliavos valstybių narių kompetentingos institucijos, ir visus jų pakeitimus laivo kapitonas siunčia vėliavos valstybės narės kompetentingoms žuvininkystės institucijoms. Valstybės narės, su kurios vėliava laivai plaukioja, kompetentingos institucijos periodiškai tikrina pateiktų brėžinių tikslumą. Laive visą laiką laikomos brėžinių kopijos.

54c straipsnis

Automatinės rūšiavimo įrangos naudojimo apribojimai

1.   Draudžiama žvejybos laive laikyti arba naudoti įrangą, kuria galima automatiškai rūšiuoti atlantines silkes, atlantines skumbres arba paprastąsias staurides pagal dydį arba lytį.

2.   Tačiau tokią įrangą laikyti ir naudoti leidžiama, jeigu:

| a) | laive tuo pačiu metu nelaikomi ir nenaudojami velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei 70 mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašių žvejybos įrankių, arba |
| --- | --- |

a)

laive tuo pačiu metu nelaikomi ir nenaudojami velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei 70 mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašių žvejybos įrankių, arba

| b) | visas laimikis, kurį galima teisėtai laikyti laive:






  i) | yra sandėliuojamas užšaldytas, |
| --- | --- | --- |

b)

visas laimikis, kurį galima teisėtai laikyti laive:

i)

yra sandėliuojamas užšaldytas,

| ii) | išrūšiuotos žuvys užšaldomos vos tik baigus jas rūšiuoti ir į jūrą nepaleidžiamos ir |
| --- | --- |

ii)

išrūšiuotos žuvys užšaldomos vos tik baigus jas rūšiuoti ir į jūrą nepaleidžiamos ir

| iii) | įranga laive yra sumontuota ir išdėstyta taip, kad jūrų gyvūnus būtų galima nedelsiant užšaldyti ir būtų užkirstas kelias jų patekimui atgal į jūrą. |
| --- | --- |

iii)

įranga laive yra sumontuota ir išdėstyta taip, kad jūrų gyvūnus būtų galima nedelsiant užšaldyti ir būtų užkirstas kelias jų patekimui atgal į jūrą.

3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 ir 2 dalių, visi laivai, kuriems leidžiama žvejoti Baltijos jūroje, Beltų ar Zundo sąsiauriuose, gali turėti automatinę rūšiavimo įrangą Kategato sąsiauryje, jeigu pagal 7 straipsnį jiems yra išduotas žvejybos leidimas. Žvejybos leidime nustatomos rūšys, rajonai, laikotarpiai ir visos kitos privalomos sąlygos, taikomos laive naudojant ir laikant rūšiavimo įrangą.

4.   Šis straipsnis netaikomas Baltijos jūrai.“

34 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 pakeitimas

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 12 dalis pakeičiama taip:

„12.   Rūšių, kurioms netaikomas 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju sužvejoti mažesni nei nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio gyvūnai nelaikomi laive, o nedelsiant paleidžiami į jūrą, išskyrus atvejus, kai jie naudojami kaip gyvas jaukas.“

35 straipsnis

Reglamento (ES) 2016/1139 pakeitimas

Reglamento (ES) 2016/1139 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| a) | 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal šio reglamento 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, dėl šių techninių priemonių tiek, kiek joms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 (*1):


  (*1)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).“;" |
| --- | --- |

a)

1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal šio reglamento 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, dėl šių techninių priemonių tiek, kiek joms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 (*1):

(*1)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).“;"

*1

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir laikomasi Reglamento (ES) 2019/1241 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų reikalavimų.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir laikomasi Reglamento (ES) 2019/1241 15 straipsnio 4 dalyje nustatytų reikalavimų.“

36 straipsnis

Reglamento (ES) 2018/973 pakeitimai

Reglamento (ES) 2018/973 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| a) | 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal šio reglamento 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, dėl šių techninių priemonių tiek, kiek joms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 (*2):


  (*2)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).“;" |
| --- | --- |

a)

1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal šio reglamento 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, dėl šių techninių priemonių tiek, kiek joms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 (*2):

(*2)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).“;"

*2

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir laikomasi Reglamento (ES) 2019/1241 15 straipsnio 4 dalies.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir laikomasi Reglamento (ES) 2019/1241 15 straipsnio 4 dalies.“

37 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/472 pakeitimas

Reglamento (ES) 2019/472 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| a) | 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal šio reglamento 18 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, dėl šių techninių priemonių tiek, kiek joms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 (*3):


  (*3)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).“;" |
| --- | --- |

a)

1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal šio reglamento 18 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas, dėl šių techninių priemonių tiek, kiek joms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 (*3):

(*3)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).“;"

*3

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir laikomasi Reglamento (ES) 2019/1241 15 straipsnio 4 dalies.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir laikomasi Reglamento (ES) 2019/1241 15 straipsnio 4 dalies.“

38 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/1022 pakeitimai

Reglamento (ES) 2019/1022 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| a) | 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal šio reglamento 18 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant šias technines išteklių išsaugojimo priemones tiek, kiek joms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 (*4):


  (*4)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).“;" |
| --- | --- |

a)

1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal šio reglamento 18 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant šias technines išteklių išsaugojimo priemones tiek, kiek joms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 (*4):

(*4)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).“;"

*4

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   1 dalyje nurodytomis priemonėmis turi būti padedama siekti šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir laikomasi Reglamento (ES) 2019/1241 15 straipsnio 4 dalies.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   1 dalyje nurodytomis priemonėmis turi būti padedama siekti šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų ir laikomasi Reglamento (ES) 2019/1241 15 straipsnio 4 dalies.“

39 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 ir (EB) Nr. 2187/2005 panaikinami.

Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

40 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 389, 2016 10 21, p. 67.

1

(2)  
  OL C 185, 2017 6 9, p. 82.

2

(3)  
  2019 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

4

(5)  
  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

5

(6)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

6

(7)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

7

(8)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

8

(9)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

9

(10)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

10

(11)  
  1997 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 894/97 nustatantis tam tikras technines žuvininkystės išteklių apsaugos priemones (OL L 132, 1997 5 23, p. 1).

11

(12)  
  1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 125, 1998 4 27, p. 1).

12

(13)  
  2000 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2549/2000, nustatantis papildomas technines priemones menkių ištekliams atstatyti Airijos jūroje (ICES VIIa sektorius) (OL L 292, 2000 11 21, p. 5).

13

(14)  
  2002 m. vasario 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 254/2002, kuriuo nustatomos priemonės, 2002 m. taikytinos siekiant padėti atsinaujinti atlantinių menkių ištekliams Airijos jūroje (ICES VIIa kvadratas) (OL L 41, 2002 2 13, p. 1).

14

(15)  
  2004 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 812/2004, nustatantis priemones dėl atsitiktinio banginių šeimos gyvūnų sugavimo žūklės rajonuose ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98 (OL L 150, 2004 4 30, p. 12).

15

(16)  
  2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98 (OL L 349, 2005 12 31, p. 1).

16

(17)  
  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11).

17

(18)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1.).

18

(19)  
  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos jūros menkių, silkių ir šprotų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos planas ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 bei panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007 (OL L 191, 2016 7 15, p. 1).

19

(20)  
  2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/973, kuriuo nustatomas Šiaurės jūros demersinių išteklių ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ir Šiaurės jūroje taikomo įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 (OL L 179, 2018 7 16, p. 1).

20

(21)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/472, kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenyse ir gretimuose vandenyse žvejojamų išteklių ir tų išteklių žvejybos planas, iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2016/1139 ir (ES) 2018/973 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 (OL L 83, 2019 3 25, p. 1).

21

(22)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas(ES) 2019/1022, kuriuo nustatomas daugiametis vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių žvejybos valdymo planas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 508/2014 (OL L 172, 2019 6 26, p. 1).

22

(23)  ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) rajonai, kaip apibrėžta 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).

23

(24)  CECAF (Rytų vidurio Atlantas arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) zonos nurodytos, kaip apibrėžta 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 87, 2009 3 31, p. 1).

24

(25)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 347, 2011 12 30, p. 44).

25

(26)  
  2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2791/1999 (OL L 348, 2010 12 31, p. 17).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 1343/2011/EU rendelete (2011. december 13.) a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.).

27

(28)  
  2008 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 734/2008 dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio (OL L 201, 2008 7 30, p. 8).

28

(29)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).

29

---

I PRIEDAS

DRAUDŽIAMOS ŽVEJOTI RŪŠYS

Rūšys, kurias draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje:

| a) | šių rūšių pjūklažuvės visuose Sąjungos vandenyse:






  i) | azijinės pjūklažuvės (Anoxypristis cuspidata); |
| --- | --- | --- |

a)

šių rūšių pjūklažuvės visuose Sąjungos vandenyse:

i)

azijinės pjūklažuvės (Anoxypristis cuspidata);

| ii) | Kvinslando pjūklažuvės (Pristis clavata); |
| --- | --- |

ii)

Kvinslando pjūklažuvės (Pristis clavata);

| iii) | paprastosios pjūklažuvės (Pristis pectinata); |
| --- | --- |

iii)

paprastosios pjūklažuvės (Pristis pectinata);

| iv) | europinės pjūklažuvės (Pristis pristis); |
| --- | --- |

iv)

europinės pjūklažuvės (Pristis pristis);

| v) | žalsvosios pjūklažuvės (Pristis zijsron); |
| --- | --- |

v)

žalsvosios pjūklažuvės (Pristis zijsron);

| b) | milžinrykliai (Cetorhinus maximus) ir baltieji rykliai (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse; |
| --- | --- |

b)

milžinrykliai (Cetorhinus maximus) ir baltieji rykliai (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse;

| c) | mažieji juodieji dygliarykliai (Etmopterus pusillus) ICES 2a kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1, 5, 6, 7, 8, 12 ir 14 parajonių Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

c)

mažieji juodieji dygliarykliai (Etmopterus pusillus) ICES 2a kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1, 5, 6, 7, 8, 12 ir 14 parajonių Sąjungos vandenyse;

| d) | rifinės mantos (Manta alfredi) visuose Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

d)

rifinės mantos (Manta alfredi) visuose Sąjungos vandenyse;

| e) | didžiosios mantos (Manta birostris) visuose Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

e)

didžiosios mantos (Manta birostris) visuose Sąjungos vandenyse;

| f) | šių rūšių mobulės Sąjungos vandenyse:






  i) | europinės mobulės (Mobula mobular); |
| --- | --- | --- |

f)

šių rūšių mobulės Sąjungos vandenyse:

i)

europinės mobulės (Mobula mobular);

| ii) | mažosios mobulės (Mobula rochebrunei); |
| --- | --- |

ii)

mažosios mobulės (Mobula rochebrunei);

| iii) | japoninės mobulės (Mobula japanica); |
| --- | --- |

iii)

japoninės mobulės (Mobula japanica);

| iv) | Peru mobulės (Mobula thurstoni); |
| --- | --- |

iv)

Peru mobulės (Mobula thurstoni);

| v) | ilgaragės mobulės (Mobula eregoodootenkee); |
| --- | --- |

v)

ilgaragės mobulės (Mobula eregoodootenkee);

| vi) | Munko mobulės (Mobula munkiana); |
| --- | --- |

vi)

Munko mobulės (Mobula munkiana);

| vii) | Čilės mobulės (Mobula tarapacana); |
| --- | --- |

vii)

Čilės mobulės (Mobula tarapacana);

| viii) | trumpapelekės mobulės (Mobula kuhlii); |
| --- | --- |

viii)

trumpapelekės mobulės (Mobula kuhlii);

| ix) | senegalinės mobulės (Mobula hypostoma); |
| --- | --- |

ix)

senegalinės mobulės (Mobula hypostoma);

| g) | norveginės rajos (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ir 7k kvadratų Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

g)

norveginės rajos (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ir 7k kvadratų Sąjungos vandenyse;

| h) | baltosios rajos (Raja alba) ICES 6–10 parajonių Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

h)

baltosios rajos (Raja alba) ICES 6–10 parajonių Sąjungos vandenyse;

| i) | gitaržuvės (Rhinobatidae) ICES 1–10 ir 12 parajonių Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

i)

gitaržuvės (Rhinobatidae) ICES 1–10 ir 12 parajonių Sąjungos vandenyse;

| j) | europiniai plokščiakūniai rykliai (Squatina squatina) visuose Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

j)

europiniai plokščiakūniai rykliai (Squatina squatina) visuose Sąjungos vandenyse;

| k) | atlantinės lašišos (Salmo salar) ir šlakiai (Salmo trutta), jeigu velkamaisiais tinklais žvejojama vandenyse už šešių mylių ribos, matuojant nuo valstybių narių bazinių linijų ICES 1, 2 ir 4–10 parajoniuose (Sąjungos vandenys); |
| --- | --- |

k)

atlantinės lašišos (Salmo salar) ir šlakiai (Salmo trutta), jeigu velkamaisiais tinklais žvejojama vandenyse už šešių mylių ribos, matuojant nuo valstybių narių bazinių linijų ICES 1, 2 ir 4–10 parajoniuose (Sąjungos vandenys);

| l) | aštriasnukiai sykai (Coregonus oxyrhynchus) ICES 4b kvadrate (Sąjungos vandenyse); |
| --- | --- |

l)

aštriasnukiai sykai (Coregonus oxyrhynchus) ICES 4b kvadrate (Sąjungos vandenyse);

| m) | adrijiniai eršketai (Acipenser naccarii) ir atlantiniai eršketai (Acipenser sturio) Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

m)

adrijiniai eršketai (Acipenser naccarii) ir atlantiniai eršketai (Acipenser sturio) Sąjungos vandenyse;

| n) | langustų (Palinurus spp.) ir omarų (Homarus gammarus) ikringos patelės Viduržemio jūroje, išskyrus tais atvejais, kai jos naudojamos išteklių tiesioginio atkūrimo arba perkėlimo tikslais; |
| --- | --- |

n)

langustų (Palinurus spp.) ir omarų (Homarus gammarus) ikringos patelės Viduržemio jūroje, išskyrus tais atvejais, kai jos naudojamos išteklių tiesioginio atkūrimo arba perkėlimo tikslais;

| o) | akmengraužiai (Lithophaga litophaga), Pinna nobilis moliuskai ir paprastieji uolagręžiai (Pholas dactylus) Viduržemio jūros Sąjungos vandenyse; |
| --- | --- |

o)

akmengraužiai (Lithophaga litophaga), Pinna nobilis moliuskai ir paprastieji uolagręžiai (Pholas dactylus) Viduržemio jūros Sąjungos vandenyse;

| p) | Viduržemio jūros ežiai (Centrostephanus longispinus). |
| --- | --- |

p)

Viduržemio jūros ežiai (Centrostephanus longispinus).

---

II PRIEDAS

ŽVEJYBOS DRAUDIMO SIEKIANT APSAUGOTI PAŽEIDŽIAMAS BUVEINES RAJONAI

12 straipsnio tikslais rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84, taikomi toliau išvardyti žvejybos veiklos apribojimai.

A DALIS

Šiaurės vakarų vandenys

| 1. | Dugniniais tralais arba panašiais velkamaisiais tinklais, statomaisiais dugniniais žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais ir dugninėmis ūdomis draudžiama žvejoti šiuose rajonuose: | Belgica Mound provincija






  — | 51°29,4′ šiaurės platumos, 11°51,6′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Belgica Mound provincija

—

51°29,4′ šiaurės platumos, 11°51,6′ vakarų ilgumos

| — | 51°32,4′ šiaurės platumos, 11°41,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°32,4′ šiaurės platumos, 11°41,4′ vakarų ilgumos

| — | 51°15,6′ šiaurės platumos, 11°33,0′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°15,6′ šiaurės platumos, 11°33,0′ vakarų ilgumos

| — | 51°13,8′ šiaurės platumos, 11°44,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°13,8′ šiaurės platumos, 11°44,4′ vakarų ilgumos

| — | 51°29,4′ šiaurės platumos, 11°51,6′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°29,4′ šiaurės platumos, 11°51,6′ vakarų ilgumos

| | Hovland Mound provincija






  — | 52°16,2′ šiaurės platumos, 13°12,6′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

Hovland Mound provincija

—

52°16,2′ šiaurės platumos, 13°12,6′ vakarų ilgumos

| — | 52°24,0′ šiaurės platumos, 12°58,2′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°24,0′ šiaurės platumos, 12°58,2′ vakarų ilgumos

| — | 52°16,8′ šiaurės platumos, 12°54,0′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°16,8′ šiaurės platumos, 12°54,0′ vakarų ilgumos

| — | 52°16,8′ šiaurės platumos, 12°29,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°16,8′ šiaurės platumos, 12°29,4′ vakarų ilgumos

| — | 52°04,2′ šiaurės platumos, 12°29,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°04,2′ šiaurės platumos, 12°29,4′ vakarų ilgumos

| — | 52°04,2′ šiaurės platumos, 12°52,8′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°04,2′ šiaurės platumos, 12°52,8′ vakarų ilgumos

| — | 52°09,0′ šiaurės platumos, 12°56,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°09,0′ šiaurės platumos, 12°56,4′ vakarų ilgumos

| — | 52°09,0′ šiaurės platumos, 13°10,8′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°09,0′ šiaurės platumos, 13°10,8′ vakarų ilgumos

| — | 52°16,2′ šiaurės platumos, 13°12,6′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°16,2′ šiaurės platumos, 13°12,6′ vakarų ilgumos

| | Šiaurės vakarų Porkjupaino bankos I rajonas






  — | 53°30,6′ šiaurės platumos, 14°32,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

Šiaurės vakarų Porkjupaino bankos I rajonas

—

53°30,6′ šiaurės platumos, 14°32,4′ vakarų ilgumos

| — | 53°35,4′ šiaurės platumos, 14°27,6′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°35,4′ šiaurės platumos, 14°27,6′ vakarų ilgumos

| — | 53°40,8′ šiaurės platumos, 14°15,6′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°40,8′ šiaurės platumos, 14°15,6′ vakarų ilgumos

| — | 53°34,2′ šiaurės platumos, 14°11,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°34,2′ šiaurės platumos, 14°11,4′ vakarų ilgumos

| — | 53°31,8′ šiaurės platumos, 14°14,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°31,8′ šiaurės platumos, 14°14,4′ vakarų ilgumos

| — | 53°24,0′ šiaurės platumos, 14°28,8′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°24,0′ šiaurės platumos, 14°28,8′ vakarų ilgumos

| — | 53°30,6′ šiaurės platumos, 14°32,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°30,6′ šiaurės platumos, 14°32,4′ vakarų ilgumos

| | Šiaurės vakarų Porkjupaino bankos II rajonas






  — | 53°43,2′ šiaurės platumos, 14°10,8′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

Šiaurės vakarų Porkjupaino bankos II rajonas

—

53°43,2′ šiaurės platumos, 14°10,8′ vakarų ilgumos

| — | 53°51,6′ šiaurės platumos, 13°53,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°51,6′ šiaurės platumos, 13°53,4′ vakarų ilgumos

| — | 53°45,6′ šiaurės platumos, 13°49,8′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°45,6′ šiaurės platumos, 13°49,8′ vakarų ilgumos

| — | 53°36,6′ šiaurės platumos, 14°07,2′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°36,6′ šiaurės platumos, 14°07,2′ vakarų ilgumos

| — | 53°43,2′ šiaurės platumos, 14°10,8′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°43,2′ šiaurės platumos, 14°10,8′ vakarų ilgumos

| | Pietvakarių Porkjupaino banka






  — | 51°54,6′ šiaurės platumos, 15°07,2′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

Pietvakarių Porkjupaino banka

—

51°54,6′ šiaurės platumos, 15°07,2′ vakarų ilgumos

| — | 51°54,6′ šiaurės platumos, 14°55,2′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°54,6′ šiaurės platumos, 14°55,2′ vakarų ilgumos

| — | 51°42,0′ šiaurės platumos, 14°55,2′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°42,0′ šiaurės platumos, 14°55,2′ vakarų ilgumos

| — | 51°42,0′ šiaurės platumos, 15°10,2′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°42,0′ šiaurės platumos, 15°10,2′ vakarų ilgumos

| — | 51°49,2′ šiaurės platumos, 15°06,0′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°49,2′ šiaurės platumos, 15°06,0′ vakarų ilgumos

| — | 51°54,6′ šiaurės platumos, 15°07,2′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°54,6′ šiaurės platumos, 15°07,2′ vakarų ilgumos

| 2. | Visi 1 punkte apibrėžtuose rajonuose žvejojantys pelaginės žvejybos laivai:






  — | turi būti įtraukti į leidimą turinčių laivų sąrašą ir jiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį turi būti išduotas žvejybos leidimas, |
| --- | --- | --- |

2.

—

turi būti įtraukti į leidimą turinčių laivų sąrašą ir jiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį turi būti išduotas žvejybos leidimas,

| — | turi laive turėti tik pelaginės žvejybos įrankius, |
| --- | --- |

—

turi laive turėti tik pelaginės žvejybos įrankius,

| — | apie savo ketinimą įplaukti į pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajoną Airijos žvejybos stebėsenos centrui (ŽSC) turi pranešti likus keturioms valandoms iki numatomo įplaukimo, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 15 dalyje, ir kartu nurodyti laive laikomų žuvų kiekį, |
| --- | --- |

—

apie savo ketinimą įplaukti į pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajoną Airijos žvejybos stebėsenos centrui (ŽSC) turi pranešti likus keturioms valandoms iki numatomo įplaukimo, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 15 dalyje, ir kartu nurodyti laive laikomų žuvų kiekį,

| — | plaukiodami bet kuriame iš 1 punkte apibrėžtų rajonų turi naudotis visiškai veikiančia saugia laivų stebėjimo sistemą (LSS), atitinkančia visas atitinkamas taisykles, |
| --- | --- |

—

plaukiodami bet kuriame iš 1 punkte apibrėžtų rajonų turi naudotis visiškai veikiančia saugia laivų stebėjimo sistemą (LSS), atitinkančia visas atitinkamas taisykles,

| — | kas valandą turi perduoti LSS ataskaitas, |
| --- | --- |

—

kas valandą turi perduoti LSS ataskaitas,

| — | turi pranešti Airijos ŽSC apie išplaukimą iš rajono ir kartu nurodyti laive laikomų žuvų kiekį ir |
| --- | --- |

—

turi pranešti Airijos ŽSC apie išplaukimą iš rajono ir kartu nurodyti laive laikomų žuvų kiekį ir

| — | turi laive turėti tralus, kurių maišo akių dydis yra 16–79 mm. |
| --- | --- |

—

turi laive turėti tralus, kurių maišo akių dydis yra 16–79 mm.

| 3. | Dugniniais tralais arba panašiais velkamaisiais tinklais draudžiama žvejoti šiame rajone:
  Darwin Mounds:






  — | 59°54′ šiaurės platumos, 6°55′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

3.

Darwin Mounds:

—

59°54′ šiaurės platumos, 6°55′ vakarų ilgumos

| — | 59°47′ šiaurės platumos, 6°47′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°47′ šiaurės platumos, 6°47′ vakarų ilgumos

| — | 59°37′ šiaurės platumos, 6°47′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°37′ šiaurės platumos, 6°47′ vakarų ilgumos

| — | 59°37′ šiaurės platumos, 7°39′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°37′ šiaurės platumos, 7°39′ vakarų ilgumos

| — | 59°45′ šiaurės platumos, 7°39′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°45′ šiaurės platumos, 7°39′ vakarų ilgumos

| — | 59°54′ šiaurės platumos, 7°25′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°54′ šiaurės platumos, 7°25′ vakarų ilgumos

B DALIS

Pietvakarių vandenys

1.   El Cachucho rajonas

| 1.1. | Dugniniais tralais, statomaisiais dugniniais žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais ir dugninėmis ūdomis draudžiama žvejoti šiuose rajonuose:






  — | 44°12′ šiaurės platumos, 5°16′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

44°12′ šiaurės platumos, 5°16′ vakarų ilgumos

| — | 44°12′ šiaurės platumos, 4°26′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

44°12′ šiaurės platumos, 4°26′ vakarų ilgumos

| — | 43°53′ šiaurės platumos, 4°26′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°53′ šiaurės platumos, 4°26′ vakarų ilgumos

| — | 43°53′ šiaurės platumos, 5°16′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°53′ šiaurės platumos, 5°16′ vakarų ilgumos

| — | 44°12′ šiaurės platumos, 5°16′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

44°12′ šiaurės platumos, 5°16′ vakarų ilgumos

| 1.2. | Specializuotąją didžiaakių siūlapelekių vėgėlių (Phycis blennoides) žvejybą dugninėmis ūdomis 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. vykdžiusiems laivams leidžiama tęsti žvejybą rajone, esančiame į pietus nuo 44 00.00′ šiaurės platumos, jeigu šie laivai turi pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduotą žvejybos leidimą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Visuose šį žvejybos leidimą gavusiuose laivuose, kad ir koks būtų jų bendrasis ilgis, žvejojančiuose 1.1 punkte nustatytame rajone, turi būti naudojama visiškai veikianti saugi laivų stebėjimo sistema (LSS), atitinkanti visas susijusias taisykles. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Madeira ir Kanarų salos

Statomaisiais dugniniais žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais ir sieniniais tinklais draudžiama žvejoti didesniame kaip 200 m gylyje, o dugniniais tralais ar panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais šiuose rajonuose:

| — | 27°00′ šiaurės platumos, 19°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

27°00′ šiaurės platumos, 19°00′ vakarų ilgumos

| — | 26°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

26°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos

| — | 29°00′ šiaurės platumos, 13°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

29°00′ šiaurės platumos, 13°00′ vakarų ilgumos

| — | 36°00′ šiaurės platumos, 13°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

36°00′ šiaurės platumos, 13°00′ vakarų ilgumos

| — | 36°00′ šiaurės platumos, 19°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

36°00′ šiaurės platumos, 19°00′ vakarų ilgumos

3.   Azorų salos

Statomaisiais dugniniais žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais ir sieniniais tinklais draudžiama žvejoti didesniame kaip 200 m gylyje, o dugniniais tralais ar panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais šiuose rajonuose:

| — | 36°00′ šiaurės platumos, 23°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

36°00′ šiaurės platumos, 23°00′ vakarų ilgumos

| — | 39°00′ šiaurės platumos, 23°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

39°00′ šiaurės platumos, 23°00′ vakarų ilgumos

| — | 42°00′ šiaurės platumos, 26°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

42°00′ šiaurės platumos, 26°00′ vakarų ilgumos

| — | 42°00′ šiaurės platumos, 31°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

42°00′ šiaurės platumos, 31°00′ vakarų ilgumos

| — | 39°00′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

39°00′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos

| — | 36°00′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

36°00′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos

---

III PRIEDAS

ŽUVŲ RŪŠIŲ, KURIAS DRAUDŽIAMA ŽVEJOTI DREIFUOJANČIAISIAIS TINKLAIS, SĄRAŠAS

| — | Ilgapelekiai tunai Thunnus alalunga |
| --- | --- |

—

Ilgapelekiai tunai Thunnus alalunga

| — | Paprastieji tunai Thunnus thynnus |
| --- | --- |

—

Paprastieji tunai Thunnus thynnus

| — | Didžiaakiai tunai Thunnus obesus |
| --- | --- |

—

Didžiaakiai tunai Thunnus obesus

| — | Dryžieji tunai Katsuwonus pelamis |
| --- | --- |

—

Dryžieji tunai Katsuwonus pelamis

| — | Atlantinės pelamidės Sarda |
| --- | --- |

—

Atlantinės pelamidės Sarda

| — | Gelsvapelekiai tunai Thunnus albacares |
| --- | --- |

—

Gelsvapelekiai tunai Thunnus albacares

| — | Atlantiniai juodapelekiai tunai Thunnus atlanticus |
| --- | --- |

—

Atlantiniai juodapelekiai tunai Thunnus atlanticus

| — | Mažieji tunai Euthynnus spp. |
| --- | --- |

—

Mažieji tunai Euthynnus spp.

| — | Australiniai tunai Thunnus maccoyii |
| --- | --- |

—

Australiniai tunai Thunnus maccoyii

| — | Skumbriniai tunai Auxis spp. |
| --- | --- |

—

Skumbriniai tunai Auxis spp.

| — | Jūrų karšiai Brama rayi |
| --- | --- |

—

Jūrų karšiai Brama rayi

| — | Marlinai Tetrapturus spp.; Makaira spp. |
| --- | --- |

—

Marlinai Tetrapturus spp.; Makaira spp.

| — | Buriažuvės Istiophorus spp. |
| --- | --- |

—

Buriažuvės Istiophorus spp.

| — | Paprastosuios durklažuvės Xiphias gladius |
| --- | --- |

—

Paprastosuios durklažuvės Xiphias gladius

| — | Lydekinės skumbrės Scomberesox spp.; Cololabis spp. |
| --- | --- |

—

Lydekinės skumbrės Scomberesox spp.; Cololabis spp.

| — | Auksinės skumbrės Coryphœna spp. |
| --- | --- |

—

Auksinės skumbrės Coryphœna spp.

| — | Rykliai Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae |
| --- | --- |

—

Rykliai Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae

| — | Galvakojai: visos rūšys |
| --- | --- |

—

Galvakojai: visos rūšys

---

IV PRIEDAS

JŪRŲ GYVŪNO DYDŽIO MATAVIMAS

| 1. | Žuvies dydis matuojamas, kaip parodyta 1 paveiksle, nuo snukio galo iki uodegos peleko galo. |
| --- | --- |

1.

Žuvies dydis matuojamas, kaip parodyta 1 paveiksle, nuo snukio galo iki uodegos peleko galo.

| 2. | Norveginio omaro (Nephrops norvegicus) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 2 paveiksle arba:






  — | per visą karapakso ilgį lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo užpakalinio akiduobių krašto iki karapakso išorinio nugarinio krašto vidurio, arba |
| --- | --- | --- |

2.

Norveginio omaro (Nephrops norvegicus) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 2 paveiksle arba:

—

per visą karapakso ilgį lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo užpakalinio akiduobių krašto iki karapakso išorinio nugarinio krašto vidurio, arba

| — | per visą ilgį nuo rostrumo galo iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių; |
| --- | --- |

—

per visą ilgį nuo rostrumo galo iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių;

Matuojant atskirtas norveginių omarų uodegėles: nuo pirmo uodegėlės segmento priešakinio krašto iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių. Uodega matuojama plokščia, neištempta ir iš viršaus.

| 3. | Šiaurės jūroje, išskyrus Skagerako arba Kategato sąsiaurius, sužvejotų europinių omarų (Homarus gammarus) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 3 paveiksle, per visą karapakso ilgį lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo akiduobės užpakalinio krašto iki karapakso išorinio krašto. |
| --- | --- |

3.

Šiaurės jūroje, išskyrus Skagerako arba Kategato sąsiaurius, sužvejotų europinių omarų (Homarus gammarus) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 3 paveiksle, per visą karapakso ilgį lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo akiduobės užpakalinio krašto iki karapakso išorinio krašto.

| 4. | Skagerako arba Kategato sąsiauriuose sužvejotų europinių omarų (Homarus gammarus) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 3 paveiksle, arba:






  — | arba per visą karapakso ilgį lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo užpakalinio akiduobių krašto iki karapakso išorinio nugarinio krašto vidurio, arba |
| --- | --- | --- |

4.

Skagerako arba Kategato sąsiauriuose sužvejotų europinių omarų (Homarus gammarus) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 3 paveiksle, arba:

—

arba per visą karapakso ilgį lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo užpakalinio akiduobių krašto iki karapakso išorinio nugarinio krašto vidurio, arba

| — | per visą ilgį nuo rostrumo galo iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių. |
| --- | --- |

—

per visą ilgį nuo rostrumo galo iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių.

| 5. | Dygliuotojo langusto (Palinurus spp.) ilgis matuojamas taip, kaip parodyta 4 paveiksle, per visą karapakso ilgį lygiagrečiai kūno vidurio linija, nuo rostrumo galo iki karapakso išorinio nugarinio krašto vidurio. |
| --- | --- |

5.

Dygliuotojo langusto (Palinurus spp.) ilgis matuojamas taip, kaip parodyta 4 paveiksle, per visą karapakso ilgį lygiagrečiai kūno vidurio linija, nuo rostrumo galo iki karapakso išorinio nugarinio krašto vidurio.

| 6. | Dvigeldžių moliuskų dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5 paveiksle, skersai ilgiausioje kiaukuto vietoje. |
| --- | --- |

6.

Dvigeldžių moliuskų dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5 paveiksle, skersai ilgiausioje kiaukuto vietoje.

| 7. | Didžiojo vorinio krabo (Maja squinado) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 6 paveiksle, per visą karapakso ilgį išilgai vidurinės linijos nuo karapakso krašto tarp rostrumų iki karapakso užpakalinio krašto. |
| --- | --- |

7.

Didžiojo vorinio krabo (Maja squinado) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 6 paveiksle, per visą karapakso ilgį išilgai vidurinės linijos nuo karapakso krašto tarp rostrumų iki karapakso užpakalinio krašto.

| 8. | Paprastojo uolinio krabo (Cancer pagurus) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 7 paveiksle, kaip didžiausias karapakso plotis, išmatuotas statmenai priešakinei-galinei karapakso vidurinei linijai. |
| --- | --- |

8.

Paprastojo uolinio krabo (Cancer pagurus) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 7 paveiksle, kaip didžiausias karapakso plotis, išmatuotas statmenai priešakinei-galinei karapakso vidurinei linijai.

| 9. | Paprastosios bukcinos (Buccinum spp.) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 8 paveiksle, per visą kiaukuto ilgį. |
| --- | --- |

9.

Paprastosios bukcinos (Buccinum spp.) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 8 paveiksle, per visą kiaukuto ilgį.

| 10. | Durklažuvės (Xiphias gladius) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 9 paveiksle, kaip ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo. |
| --- | --- |

10.

Durklažuvės (Xiphias gladius) dydis matuojamas taip, kaip parodyta 9 paveiksle, kaip ilgis nuo apatinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo.

1 paveikslas. Žuvų rūšis

2 paveikslas. Norveginis omaras

(Nephrops norvegicus)

3 paveikslas. Europinis omaras

(Hommarus gammarus)

4 paveikslas. Dygliuotasis langustas

(Palinurus spp.)

5 paveikslas. Dvigeldžiai moliuskai

6 paveikslas. Didysis vorinis krabas

(Maja squinado)

7 paveikslas. Paprastasis uolinis krabas

(Cancer pagurus)

8 paveikslas. Paprastoji bukcina

(Buccinum spp.)

9 paveikslas. Paprastoji durklažuvė

(Xiphias gladius)

---

V PRIEDAS

ŠIAURĖS JŪRA
   (1)

A DALIS

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

| Rūšis | Šiaurės jūra |
| --- | --- |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua) | 35 cm |
| Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus) | 30 cm |
| Ledjūrio menkės (Pollachius virens) | 35 cm |
| Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius) | 27 cm |
| Megrimai (Lepidorhombus spp.) | 20 cm |
| Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.) | 24 cm |
| Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Paparastieji merlangai (Merlangius merlangus) | 27 cm |
| Paprastosios molvos (Molva molva) | 63 cm |
| Melsvosios molvos (Molva dypterygia) | 70 cm |
| Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) | Bendras ilgis 85 mm Karapakso ilgis 25 mm Norveginių omarų uodegėlės 46 mm |
| Atlantinės skumbrės (Scomber spp.) | 30 cm (5) |
| Atlantinės silkės (Clupea harengus) | 20 cm (5) |
| Paprastosios stauridės (Trachurus spp.) | 15 cm (5) |
| Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus) | 12 cm arba 90 vienetų viename kg (5) |
| Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax) | 42 cm |
| Europinės sardinės (Sardina pilchardus) | 11 cm (5) |
| Europiniai omarai (Homarus gammarus) | 87 mm (karapakso ilgis) |
| Didieji voriniai krabai (Maja squinado) | 120 mm |
| Karališkosios šukutės (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Didžiosios veneros (Ruditapes decussatus) | 40 mm |
| Mažosios geldutės (Venerupis pullastra) | 38 mm |
| Japoninės venerupės (Venerupis philippinarum) | 35 mm |
| Geldutės (Venus verrucosa) | 40 mm |
| Rudosios geldutės (Callista chione) | 6 cm |
| Peileniai (Ensis spp.) | 10 cm |
| Didžiosios spisulos (Spisula solida) | 25 mm |
| Drugeniai (Donax spp.) | 25 mm |
| Pailgosios geldutės (Pharus legumen) | 65 mm |
| Paprastosios bukcinos (Buccinum undatum) | 45 mm |
| Paprastieji aštuonkojai (Octopus vulgaris) | 750 g |
| Dygliuotieji langustai (Palinurus spp.) | 95 mm (karapakso ilgis) |
| Ilganosės rausvosios krevetės (Parapenaeus longirostirs) | 22 mm (karapakso ilgis) |
| Paprastieji uoliniai krabai (Cancer pagurus) | 140 mm (2)
   (3)
   (4) |
| Didžiosios šukutės (Pecten maximus) | 100 mm |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua) | 30 cm |
| Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus) | 27 cm |
| Ledjūrio menkės (Pollachius virens) | 30 cm |
| Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius) | — |
| Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius) | 30 cm |
| Megrimai (Lepidorhombus spp.) | 25 cm |
| Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.) | 24 cm |
| Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Paparastieji merlangai (Merlangius merlangus) | 23 cm |
| Paprastosios molvos (Molva molva) | — |
| Melsvosios molvos (Molva dypterygia) | — |
| Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) | Bendras ilgis 105 mm
  Norveginių omarų uodegėlės 59 mm
  Karapakso ilgis 32 mm |
| Atlantinės skumbrės (Scomber spp.) | 20 cm (5) |
| Atlantinės silkės (Clupea harengus) | 18 cm (5) |
| Paprastosios stauridės (Trachurus spp.) | 15 cm (5) |
| Europiniai omarai (Homarus gammarus) | Bendras ilgis 220 mm
  Karapakso ilgis 78 mm |

Rūšis

Šiaurės jūra

Atlantinės menkės (Gadus morhua)

35 cm

Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus)

30 cm

Ledjūrio menkės (Pollachius virens)

35 cm

Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius)

30 cm

Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius)

27 cm

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

20 cm

Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.)

24 cm

Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa)

27 cm

Paparastieji merlangai (Merlangius merlangus)

27 cm

Paprastosios molvos (Molva molva)

63 cm

Melsvosios molvos (Molva dypterygia)

70 cm

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

Bendras ilgis 85 mm Karapakso ilgis 25 mm Norveginių omarų uodegėlės 46 mm

Atlantinės skumbrės (Scomber spp.)

30 cm (5)

Atlantinės silkės (Clupea harengus)

20 cm (5)

Paprastosios stauridės (Trachurus spp.)

15 cm (5)

Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus)

12 cm arba 90 vienetų viename kg (5)

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax)

42 cm

Europinės sardinės (Sardina pilchardus)

11 cm (5)

Europiniai omarai (Homarus gammarus)

87 mm (karapakso ilgis)

Didieji voriniai krabai (Maja squinado)

120 mm

Karališkosios šukutės (Chlamys spp.)

40 mm

Didžiosios veneros (Ruditapes decussatus)

40 mm

Mažosios geldutės (Venerupis pullastra)

38 mm

Japoninės venerupės (Venerupis philippinarum)

35 mm

Geldutės (Venus verrucosa)

40 mm

Rudosios geldutės (Callista chione)

6 cm

Peileniai (Ensis spp.)

10 cm

Didžiosios spisulos (Spisula solida)

25 mm

Drugeniai (Donax spp.)

25 mm

Pailgosios geldutės (Pharus legumen)

65 mm

Paprastosios bukcinos (Buccinum undatum)

45 mm

Paprastieji aštuonkojai (Octopus vulgaris)

750 g

Dygliuotieji langustai (Palinurus spp.)

95 mm (karapakso ilgis)

Ilganosės rausvosios krevetės (Parapenaeus longirostirs)

22 mm (karapakso ilgis)

Paprastieji uoliniai krabai (Cancer pagurus)

140 mm (2)
   (3)
   (4)

Didžiosios šukutės (Pecten maximus)

100 mm

Atlantinės menkės (Gadus morhua)

30 cm

Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus)

27 cm

Ledjūrio menkės (Pollachius virens)

30 cm

Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius)

—

Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius)

30 cm

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

25 cm

Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.)

24 cm

Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa)

27 cm

Paparastieji merlangai (Merlangius merlangus)

23 cm

Paprastosios molvos (Molva molva)

—

Melsvosios molvos (Molva dypterygia)

—

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

Bendras ilgis 105 mm

Norveginių omarų uodegėlės 59 mm

Karapakso ilgis 32 mm

Atlantinės skumbrės (Scomber spp.)

20 cm (5)

Atlantinės silkės (Clupea harengus)

18 cm (5)

Paprastosios stauridės (Trachurus spp.)

15 cm (5)

Europiniai omarai (Homarus gammarus)

Bendras ilgis 220 mm

Karapakso ilgis 78 mm

B DALIS

Tinklo akių dydžiai

1.   Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai

| 1.1. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, laivai turi naudoti tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm arba ne mažesnis kaip 90 mm Skagerako ir Kategato sąsiauriuose (6). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį ir nepaisant 1.1 punkto, Šiaurės jūroje ir Skagerako bei Kategato sąsiauriuose laivai gali naudoti toliau pateiktoje lentelėje nurodytus mažesnio akių dydžio tinklus, jeigu:






  i) | laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio; arba |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio; arba

| ii) | naudojamasi kitais selektyvumo pakeitimais, kuriuos vienos ar kelių valstybių narių prašymu yra įvertinęs ŽMTEK ir patvirtinusi Komisija. Tais selektyvumo pakeitimais užtikrinamos tokios pačios arba geresnės selektyvumo charakteristikos atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių atžvilgiu kaip ir tos, kurios užtikrinamas 120 mm akių dydžiu. |
| --- | --- |

ii)

naudojamasi kitais selektyvumo pakeitimais, kuriuos vienos ar kelių valstybių narių prašymu yra įvertinęs ŽMTEK ir patvirtinusi Komisija. Tais selektyvumo pakeitimais užtikrinamos tokios pačios arba geresnės selektyvumo charakteristikos atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių atžvilgiu kaip ir tos, kurios užtikrinamas 120 mm akių dydžiu.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 100 mm (7) | Šiaurės jūra, į pietus nuo 57°30′ šiaurės platumos | Specializuotoji jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba tralais su kėtoklėmis, sijiniais tralais ir traukiamaisiais tinklais. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 90 mm. |
| Ne mažesnis kaip 80 mm (7) | ICES 4b ir 4c kvadratai | Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba sijiniais tralais. Priekinėje viršutinėje tinklo pusėje pritvirtinamas tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 180 mm.
  Specializuotoji paprastųjų merlangų, atlantinių skumbrių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai, žvejyba dugniniais tralais. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm. |
| Ne mažesnis kaip 80 mm | Šiaurės jūra | Specializuotoji norveginių omarų (Nephrops norvegicus) žvejyba. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm, arba rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 35 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas.
  Specializuotoji rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm.
  Specializuotoji rombinių rajų žvejyba. |
| Ne mažesnis kaip 80 mm | ICES 4c kvadratas | Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba tralais su kėtoklėmis. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm. |
| Ne mažesnis kaip 70 mm (kvadratinės akys) arba 90 mm (rombinės akys) | Skagerako ir Kategato sąsiauriai | Specializuotoji norveginių omarų (Nephrops norvegicus) žvejyba. Pritvirtinamos rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 35 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas. |
| Ne mažesnis kaip 40 mm | Visas rajonas | Specializuotoji kalmarų (Loliginidae, Ommastrephidae) žvejyba. |
| Ne mažesnis kaip 35 mm | Skagerako ir Kategato sąsiauriai | Specializuotoji šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) žvejyba. Pritvirtinamos rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 19 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas. |
| Ne mažesnis kaip 32 mm | Visas rajonas, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius | Specializuotoji šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) žvejyba. Pritvirtinamos rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 19 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas. |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba.
  Specializuotoji norveginių menkučių žvejyba. Žvejojant norvegines menkutes pritvirtinamos rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas yra ne didesnis kaip 35 mm.
  Specializuotoji paprastųjų smėlinių ir rauzganųjų dryžakojų krevečių žvejyba. Laikantis nustatytų nacionalinių arba regioninių taisyklių turi būti pritvirtinamas selektyvusis tralas arba rūšiuojamosios grotelės. |
| Mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji paprastųjų tobių žvejyba. |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 100 mm (7)

Šiaurės jūra, į pietus nuo 57°30′ šiaurės platumos

Specializuotoji jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba tralais su kėtoklėmis, sijiniais tralais ir traukiamaisiais tinklais. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 90 mm.

Ne mažesnis kaip 80 mm (7)

ICES 4b ir 4c kvadratai

Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba sijiniais tralais. Priekinėje viršutinėje tinklo pusėje pritvirtinamas tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 180 mm.

Specializuotoji paprastųjų merlangų, atlantinių skumbrių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai, žvejyba dugniniais tralais. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm.

Ne mažesnis kaip 80 mm

Šiaurės jūra

Specializuotoji norveginių omarų (Nephrops norvegicus) žvejyba. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm, arba rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 35 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas.

Specializuotoji rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm.

Specializuotoji rombinių rajų žvejyba.

Ne mažesnis kaip 80 mm

ICES 4c kvadratas

Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba tralais su kėtoklėmis. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm.

Ne mažesnis kaip 70 mm (kvadratinės akys) arba 90 mm (rombinės akys)

Skagerako ir Kategato sąsiauriai

Specializuotoji norveginių omarų (Nephrops norvegicus) žvejyba. Pritvirtinamos rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 35 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas.

Ne mažesnis kaip 40 mm

Visas rajonas

Specializuotoji kalmarų (Loliginidae, Ommastrephidae) žvejyba.

Ne mažesnis kaip 35 mm

Skagerako ir Kategato sąsiauriai

Specializuotoji šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) žvejyba. Pritvirtinamos rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 19 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas.

Ne mažesnis kaip 32 mm

Visas rajonas, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius

Specializuotoji šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) žvejyba. Pritvirtinamos rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 19 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas.

Ne mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba.

Specializuotoji norveginių menkučių žvejyba. Žvejojant norvegines menkutes pritvirtinamos rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas yra ne didesnis kaip 35 mm.

Specializuotoji paprastųjų smėlinių ir rauzganųjų dryžakojų krevečių žvejyba. Laikantis nustatytų nacionalinių arba regioninių taisyklių turi būti pritvirtinamas selektyvusis tralas arba rūšiuojamosios grotelės.

Mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji paprastųjų tobių žvejyba.

2.   Pagrindiniai statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų tinklų akių dydžiai

| 2.1. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, laivai turi naudoti tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį ir nepaisant 2.1 punkto, Šiaurės jūroje ir Skagerako bei Kategato sąsiauriuose laivai gali naudoti toliau pateiktoje lentelėje nurodytus mažesnio akių dydžio tinklus, jeigu laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio. |
| --- | --- |

2.2.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 100 mm | Visas rajonas | Specializuotoji juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir paprastųjų vilkešerių žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 90 mm | Visas rajonas | Specializuotoji plekšniažuvių arba rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 50 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 100 mm

Visas rajonas

Specializuotoji juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir paprastųjų vilkešerių žvejyba

Ne mažesnis kaip 90 mm

Visas rajonas

Specializuotoji plekšniažuvių arba rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

Ne mažesnis kaip 50 mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

C DALIS

Žvejybos draudimo ar ribojimo rajonai

1.   Draudimas žvejoti rajone siekiant apsaugoti paprastuosius tobius ICES 4a ir 4b kvadratuose

| 1.1. | Paprastųjų tobių žvejyba bet kokiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maišo tinklo akių dydis mažesnis kaip 32 mm, draudžiama geografiniame rajone, kurio ribos eina Anglijos ir Škotijos rytine pakrante ir yra apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatyas koordinates:






  — | rytinę Anglijos pakrantę 55°30′ šiaurės platumos |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

rytinę Anglijos pakrantę 55°30′ šiaurės platumos

| — | 55° 30′ šiaurės platumos, 01° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55° 30′ šiaurės platumos, 01° 00′ vakarų ilgumos

| — | 58° 00′ šiaurės platumos, 01° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 00′ šiaurės platumos, 01° 00′ vakarų ilgumos

| — | 58° 00′ šiaurės platumos, 02° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 00′ šiaurės platumos, 02° 00′ vakarų ilgumos

| — | rytinę Škotijos pakrantę 02°00′ vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

rytinę Škotijos pakrantę 02°00′ vakarų ilgumos.

| 1.2. | Leidžiama žvejyba mokslinių tyrimų tikslais, siekiant stebėti paprastųjų tobių išteklius rajone ir žvejybos draudimo poveikį. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Draudimas žvejoti rajone siekiant apsaugoti jūrinių plekšnių jauniklius ICES 4 parajonyje

| 2.1. | Laivams, kurių bendrasis ilgis yra didesnis kaip 8 m, draudžiama naudoti bet kokius demersinius tralus, sijinius tralus, jūrinius užmetamuosius tinklus arba panašius velkamuosius žvejybos įrankius geografiniuose rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytas koordinates:






  a) | 12 jūrmylių zonoje prie Prancūzijos pakrantės, į šiaurę nuo 51°00′ šiaurės platumos, prie Belgijos ir Nyderlandų pakrančių iki 53°00′ šiaurės platumos, matuojant nuo bazinių linijų; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

12 jūrmylių zonoje prie Prancūzijos pakrantės, į šiaurę nuo 51°00′ šiaurės platumos, prie Belgijos ir Nyderlandų pakrančių iki 53°00′ šiaurės platumos, matuojant nuo bazinių linijų;

| b) | rajone, nustatytame jungiant šias koordinates:






  — | 57°00′ šiaurės platumos tašką Danijos vakarinėje pakrantėje |
| --- | --- | --- |

b)

rajone, nustatytame jungiant šias koordinates:

—

57°00′ šiaurės platumos tašką Danijos vakarinėje pakrantėje

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 7°15′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 7°15′ rytų ilgumos

| — | 55°00′ šiaurės platumos, 7°15′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°00′ šiaurės platumos, 7°15′ rytų ilgumos

| — | 55°00′ šiaurės platumos, 7°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°00′ šiaurės platumos, 7°00′ rytų ilgumos

| — | 54°30′ šiaurės platumos, 7°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°30′ šiaurės platumos, 7°00′ rytų ilgumos

| — | 54°30′ šiaurės platumos, 7°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°30′ šiaurės platumos, 7°30′ rytų ilgumos

| — | 54°00′ šiaurės platumos, 7°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°00′ šiaurės platumos, 7°30′ rytų ilgumos

| — | 54°00′ šiaurės platumos, 6°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°00′ šiaurės platumos, 6°00′ rytų ilgumos

| — | 53°50′ šiaurės platumos, 6°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°50′ šiaurės platumos, 6°00′ rytų ilgumos

| — | 53°50′ šiaurės platumos, 5°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°50′ šiaurės platumos, 5°00′ rytų ilgumos

| — | 53°30′ šiaurės platumos, 5°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°30′ šiaurės platumos, 5°00′ rytų ilgumos

| — | 53°30′ šiaurės platumos, 4°15′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°30′ šiaurės platumos, 4°15′ rytų ilgumos

| — | 53°00′ šiaurės platumos, 4°15′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°00′ šiaurės platumos, 4°15′ rytų ilgumos

| — | 53°00′ šiaurės platumos tašką Nyderlandų pakrantėje |
| --- | --- |

—

53°00′ šiaurės platumos tašką Nyderlandų pakrantėje

| — | 12 jūrmylių zonoje prie Danijos vakarinės pakrantės nuo 57°00′ šiaurės platumos taško iki Hirtshalso švyturio šiaurėje, matuojant nuo bazinių linijų. |
| --- | --- |

—

12 jūrmylių zonoje prie Danijos vakarinės pakrantės nuo 57°00′ šiaurės platumos taško iki Hirtshalso švyturio šiaurėje, matuojant nuo bazinių linijų.

| 2.2. | 2.1 punkte nurodytame rajone leidžiama žvejoti šiems laivams:






  a) | dugninius tralus arba jūrinius užmetamuosius tinklus naudojantiems laivams, kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

dugninius tralus arba jūrinius užmetamuosius tinklus naudojantiems laivams, kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW;

| b) | porinius dugninius tralus naudojantiems suporintiems laivams, kurių suminė variklių galia bet kuriuo metu neviršija 221 kW; |
| --- | --- |

b)

porinius dugninius tralus naudojantiems suporintiems laivams, kurių suminė variklių galia bet kuriuo metu neviršija 221 kW;

| c) | didesnės kaip 221 kW variklio galios laivams leidžiama žvejoti dugniniais tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais, o didesnės kaip 221 kW suminės variklio galios suporintiems laivams leidžiama žvejoti poriniais dugniniais tralais, jeigu tokie laivai nevykdo specializuotosios jūrinių plekšnių bei paprastųjų jūrų liežuvių žvejybos ir laikosi šio priedo B dalyje nustatytų atitinkamų taisyklių, kuriomis reglamentuojamas tinklo akių dydis. |
| --- | --- |

c)

didesnės kaip 221 kW variklio galios laivams leidžiama žvejoti dugniniais tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais, o didesnės kaip 221 kW suminės variklio galios suporintiems laivams leidžiama žvejoti poriniais dugniniais tralais, jeigu tokie laivai nevykdo specializuotosios jūrinių plekšnių bei paprastųjų jūrų liežuvių žvejybos ir laikosi šio priedo B dalyje nustatytų atitinkamų taisyklių, kuriomis reglamentuojamas tinklo akių dydis.

| 2.3. | Kai 2.2 punkto a papunktyje nurodyti laivai naudoja sijinius tralus, tralo sijos ilgis arba bet koks suminis sijinių tralų ilgis, nustatytas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, turi būti ne didesnis kaip devyni metrai arba sijos turi būti neįmanoma ištempti daugiau kaip 9 m, išskyrus atvejus, kai žvejyba vykdoma žvejybos įrankiu, kurio tinklo akių dydis yra nuo 16 mm iki 31 mm. Žvejybos laivams, kurių pagrindinė veikla yra paprastųjų smėlinių krevečių (Crangon crangon) žvejyba, leidžiama naudoti sijinius tralus, kurių suminis sijų ilgis, nustatytas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, yra didesnis kaip 9 m, kai žvejyba vykdoma žvejybos įrankiu, kurio tinklo akių dydis yra nuo 80 mm iki 99 mm, jeigu šiems laivams išduotas papildomas žvejybos leidimas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Laivai, kuriems leidžiama žvejoti 2.1 punkte nurodytame rajone, įtraukiami į sąrašą, kurį kiekviena valstybė narė turi pateikti Komisijai. 2.2 punkto a papunktyje nurodytų į sąrašą įtrauktų laivų bendra variklio galia negali viršyti bendros variklių galios, kuri kiekvienai valstybei narei tenka 1998 m. sausio 1 d. Laivai, kuriems leidžiama žvejoti, turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduotą žvejybos leidimą. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Sijinių tralų naudojimo apribojimai 12 jūrmylių zonoje prie Jungtinės Karalystės pakrantės

| 3.1. | 12 jūrmylių zonoje prie Jungtinės Karalystės pakrančių, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys, esančiuose rajonuose laivams draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nukrypstant nuo 3.1 punkto, žvejyba nurodytame rajone sijiniais tralais leidžiama, jeigu:






  — | laivo variklio galia ne didesnė kaip 221 kW, o bendrasis laivo ilgis ne didesnis kaip 24 m ir |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

laivo variklio galia ne didesnė kaip 221 kW, o bendrasis laivo ilgis ne didesnis kaip 24 m ir

| — | tralo sijos ilgis arba suminis sijos ilgis, nustatytas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, nėra didesnis kaip 9 metrai arba sijos neįmanoma ištempti daugiau kaip 9 m, išskyrus atvejus, kai specializuotoji paprastųjų smėlinių krevečių (Crangon crangon) žvejyba vykdoma naudojant tralą, kurio maišo tinklinio audeklo mažiausias akių dydis yra mažesnis kaip 31 mm. |
| --- | --- |

—

tralo sijos ilgis arba suminis sijos ilgis, nustatytas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, nėra didesnis kaip 9 metrai arba sijos neįmanoma ištempti daugiau kaip 9 m, išskyrus atvejus, kai specializuotoji paprastųjų smėlinių krevečių (Crangon crangon) žvejyba vykdoma naudojant tralą, kurio maišo tinklinio audeklo mažiausias akių dydis yra mažesnis kaip 31 mm.

4.   Šprotų žvejybos apribojimai siekiant apsaugoti atlantines silkes ICES 4b kvadrate

Žvejyba bet kokiais velkamaisiais žvejybos įrankiais su tralo maišu, kurio tinklinio audeklo akių dydis mažesnis kaip 32 mm, arba statomaisiais tinklais, kurių akių dydis mažesnis kaip 30 mm, draudžiama geografiniuose rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytas koordinates, toliau nurodytais laikotarpiais:

| — | nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. ICES statistiniame rajone 39E8. Šiame reglamente tuo ICES rajonu laikomas rajonas, kurio ribos tęsiasi nuo 55°00′ šiaurės platumos taško Jungtinės Karalystės rytinėje pakrantėje tiesiai į rytus iki 1°00′ vakarų ilgumos taško, iš ten tiesiai į šiaurę iki 55°30′ šiaurės platumos taško, o iš ten tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės, |
| --- | --- |

—

nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. ICES statistiniame rajone 39E8. Šiame reglamente tuo ICES rajonu laikomas rajonas, kurio ribos tęsiasi nuo 55°00′ šiaurės platumos taško Jungtinės Karalystės rytinėje pakrantėje tiesiai į rytus iki 1°00′ vakarų ilgumos taško, iš ten tiesiai į šiaurę iki 55°30′ šiaurės platumos taško, o iš ten tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės,

| — | nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. Mario fjordo vidaus vandenyse į vakarus nuo 3°30′ vakarų ilgumos ir Forto fjordo vidaus vandenyse į vakarus nuo 3°00′ vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. Mario fjordo vidaus vandenyse į vakarus nuo 3°30′ vakarų ilgumos ir Forto fjordo vidaus vandenyse į vakarus nuo 3°00′ vakarų ilgumos,

| — | nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. geografiniame rajone, apibrėžtame šiomis koordinatėmis:






  — | Danijos vakarinės pakrantės 55°30′ šiaurės platumos |
| --- | --- | --- |

—

nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. geografiniame rajone, apibrėžtame šiomis koordinatėmis:

—

Danijos vakarinės pakrantės 55°30′ šiaurės platumos

| — | 55°30′ šiaurės platumos, 7°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°30′ šiaurės platumos, 7°00′ rytų ilgumos

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 7°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 7°00′ rytų ilgumos

| — | Danijos vakarinės pakrantės 57°00′ šiaurės platumos. |
| --- | --- |

—

Danijos vakarinės pakrantės 57°00′ šiaurės platumos.

5.   Specialiosios nuostatos, taikomos Skagerako ir Kategato sąsiauriuose ICES 3a kvadrate

| 5.1. | Kategato sąsiauryje sijiniais tralais žvejoti draudžiama. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sąjungos laivams draudžiama žvejoti atlantines lašišas ir paprastuosius šlakius, laikyti juos laive, perkrauti į kitą laivą, iškrauti, sandėliuoti, parduoti ir demonstruoti arba siūlyti parduoti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Nuo liepos 1 d. iki rugsėjo 15 d. draudžiama žvejoti velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maišo tinklinio audeklo akių dydis mažesnis kaip 32 mm, vandenyse, esančiuose per tris jūrmyles nuo Skagerako ir Kategato sąsiaurių bazinių linijų, išskyrus atvejus, kai vykdoma specializuotoji šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) žvejyba. Specializuotajai jaukui naudojamų paprastųjų gyvavedžių vėgėlių (Zoarces viviparous), grundalų (Gobiidae) arba skorpeninių žuvų (Cottus spp.) žvejybai gali būti naudojami bet kokio tinklinio audeklo akių dydžio tinklai. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Statomųjų tinklų naudojimas ICES 3a ir 4a kvadratuose

| 6.1. | Pagal 9 straipsnio 7 dalies a punktą ir nukrypstant nuo šio priedo B dalies 2 punkto, vandenyse, kurių jūrlapyje nurodytas gylis yra mažesnis kaip 600 m, leidžiama naudoti šiuos žvejybos įrankius:






  — | europinių jūrinių lydekų specializuotajai žvejybai skirtus statomuosius dugninius žiauninius tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm, o plotis ne didesnis kaip 100 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui, o jų panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 24 valandos, |
| --- | --- | --- |

6.1.

—

europinių jūrinių lydekų specializuotajai žvejybai skirtus statomuosius dugninius žiauninius tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm, o plotis ne didesnis kaip 100 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui, o jų panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 24 valandos,

| — | paprastųjų jūrų velnių specializuotajai žvejybai skirtus pinkliuosius tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 250 mm, o plotis ne didesnis kaip 15 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km, o jų panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 72 valandos. |
| --- | --- |

—

paprastųjų jūrų velnių specializuotajai žvejybai skirtus pinkliuosius tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 250 mm, o plotis ne didesnis kaip 15 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km, o jų panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 72 valandos.

| 6.2. | Į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2336 (8) I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti vandenyse, kurių jūrlapyje nurodytas gylis yra mažesnis kaip 600 m. Atsitiktinai sužvejoti giliavandeniai rykliai, kurių žvejyba šiuo reglamentu ir kitais Sąjungos teisės aktais draudžiama, užregistruojami, kiek įmanoma, nesužalojami ir nedelsiant paleidžiami. Giliavandeniai rykliai, kuriems taikomi laimikio limitai, laikomi laive. Toks laimikis iškraunamas ir įskaitomas į kvotas. Tais atvejais, kai atitinkamai valstybei narei kvota neskirta arba jos nepakanka, Komisija gali taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį. Jeigu kurios nors valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, tie laivai nebegali naudotis 6.1 punkte nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

6.2.

D DALIS

Elektroimpulsinių tralų naudojimas ICES 4b ir 4c kvadratuose

| 1. | Nuo 2021 m. liepos 1 d. draudžiama žvejyba elektroimpulsiniais tralais visuose Sąjungos vandenyse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi 2021 m. birželio 30 d. ICES 4b ir 4c kvadratuose toliau leidžiama žvejoti elektroimpulsiniais tralais šioje dalyje išdėstytomis sąlygomis ir visomis pagal šio reglamento 24 straipsnio 1 dalies b punktą nustatytomis sąlygomis, susijusiomis su naudojamais impulsais ir įdiegtomis kontrolės stebėsenos priemonėmis, į pietus nuo loksodromos, jungiančios toliau nurodytus pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytus taškus:






  — | 55° šiaurės platumos tašką rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje |
| --- | --- | --- |

2.

—

55° šiaurės platumos tašką rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje

| — | į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5° rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5° rytų ilgumos

| — | į šiaurę iki 56° šiaurės platumos |
| --- | --- |

—

į šiaurę iki 56° šiaurės platumos

| — | į rytus iki 56° šiaurės platumos taško Danijos vakarinėje pakrantėje. |
| --- | --- |

—

į rytus iki 56° šiaurės platumos taško Danijos vakarinėje pakrantėje.

Taikomos šios sąlygos:

| a) | elektroimpulsinį tralą naudoja ne daugiau kaip 5 % sijiniais tralais žvejojančių valstybės narės laivų; |
| --- | --- |

a)

elektroimpulsinį tralą naudoja ne daugiau kaip 5 % sijiniais tralais žvejojančių valstybės narės laivų;

| b) | kiekvieno sijinio tralo didžiausia elektros galia kilovatais yra ne didesnė kaip jo sijos ilgis metrais, padaugintas iš 1,25; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno sijinio tralo didžiausia elektros galia kilovatais yra ne didesnė kaip jo sijos ilgis metrais, padaugintas iš 1,25;

| c) | efektinė įtampa tarp elektrodų yra ne didesnė kaip 15 V; |
| --- | --- |

c)

efektinė įtampa tarp elektrodų yra ne didesnė kaip 15 V;

| d) | laive įrengta automatinė kompiuterinio valdymo sistema, kuri registruoja ne mažiau kaip 100 paskutinių vilkimų didžiausią vienai sijai naudojamą elektros galią ir efektinę įtampą tarp elektrodų. Neįgalioti asmenys negali keisti šios automatinės kompiuterinio valdymo sistemos; |
| --- | --- |

d)

laive įrengta automatinė kompiuterinio valdymo sistema, kuri registruoja ne mažiau kaip 100 paskutinių vilkimų didžiausią vienai sijai naudojamą elektros galią ir efektinę įtampą tarp elektrodų. Neįgalioti asmenys negali keisti šios automatinės kompiuterinio valdymo sistemos;

| e) | priešais apatinę tralo dalį draudžiama tvirtinti vieną ar daugiau prieš gruntlynį velkamų grandinių. |
| --- | --- |

e)

priešais apatinę tralo dalį draudžiama tvirtinti vieną ar daugiau prieš gruntlynį velkamų grandinių.

| 3. | Šiuo laikotarpiu jokiam laivui neišduodamos naujos licencijos. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iki 2021 m. birželio 30 d. vandenyse iki 12 jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, valstybės narės gali imtis nediskriminacinių priemonių, kuriomis ribojamas arba draudžiamas elektroimpulsinių tralų naudojimas. Valstybės narės praneša Komisijai ir atitinkamoms valstybėms narėms apie pagal šį punktą nustatytas priemones. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jeigu pakrantės valstybė narė paprašo vėliavos valstybės narės, elektroimpulsinį tralą naudojančio laivo kapitonas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1004 (9) 12 straipsnį žvejybos operacijų vykdymo laikotarpiui paima į laivą pakrantės valstybės narės stebėtoją. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Šio priedo tikslais:

| — | Kategato sąsiaurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Haseniorės iki Gnibeno kyšulio, nuo Korshagės iki Spodsbjergo ir nuo Gilbjergo kyšulio iki Kuleno. |
| --- | --- |

—

Kategato sąsiaurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Haseniorės iki Gnibeno kyšulio, nuo Korshagės iki Spodsbjergo ir nuo Gilbjergo kyšulio iki Kuleno.

| — | Skagerako sąsiaurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnės švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško. |
| --- | --- |

—

Skagerako sąsiaurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnės švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško.

| — | Šiaurės jūrai priskiriamas ICES 4 parajonis, ICES 2a kvadrato gretima dalis į pietus nuo 64°šiaurės platumos, ir ta ICES 3a kvadrato dalis, kuriai netaikomas antroje įtraukoje pateiktas Skagerako sąsiaurio apibrėžimas. |
| --- | --- |

—

Šiaurės jūrai priskiriamas ICES 4 parajonis, ICES 2a kvadrato gretima dalis į pietus nuo 64°šiaurės platumos, ir ta ICES 3a kvadrato dalis, kuriai netaikomas antroje įtraukoje pateiktas Skagerako sąsiaurio apibrėžimas.

(2)  ICES 4a kvadrato Sąjungos vandenyse. ICES 4b ir 4c kvadratuose taikomas 130 mm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis.

(3)  ICES 4b ir 4c kvadratuose, apibrėžtuose nuo 53°28′22′′ šiaurės platumos, 0°09′24′′ rytų ilgumos taško Anglijos pakrantėje besitęsiančia tiesia linija, minėtą tašką jungiančia su 53°28′22′′ šiaurės platumos, 0°22′24′′ rytų ilgumos, 6 mylių Jungtinės Karalystės siena, ir tiesia linija, jungiančia 51°54′06′′ šiaurės platumos, 1°30′30′′ rytų ilgumos tašką su 51°55′48′′ šiaurės platumos, 1°17′00′′ rytų ilgumos tašku Anglijos pakrantėje, taikomas 115 mm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis.

(4)  Nutrauktos žnyplės gali sudaryti ne daugiau kaip 1 % bendro bučiais sužvejotų paprastųjų uolinių krabų svorio. Jei paprastieji uoliniai krabai sužvejojami kitais žvejybos įrankiais, leidžiama iškrauti ne daugiau kaip 75 kg nutrauktų krabų žnyplių.

(5)  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, europinių sardinių, europinių ančiuvių, atlantinių silkių, paprastųjų stauridžių ir atlantinių skumbrių mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai netaikomi, jeigu šie ištekliai sudaro ne daugiau kaip 10 % viso laive laikyto kiekvienos iš šių rūšių laimikio gyvojo svorio.

Neverslinio dydžio europinių sardinių, europinių ančiuvių, atlantinių silkių, paprastųjų stauridžių arba atlantinių skumbrių, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, procentinė išraiška apskaičiuojama kaip visų laive laikytų jūrų gyvūnų gyvojo svorio atlikus rūšiavimą arba iškrovus dalis.

Procentinė išraiška gali būti apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, transportuojant, sandėliuojant, demonstruojant arba parduodant.

(6)  Skagerako ir Kategato sąsiaurių pakvadračiuose pritvirtinama rombinių akių viršutinė tinklo sekcija, kurios tinklo akių dydis yra ne mažesnis kaip 270 mm, arba kvadratinių akių viršutinė tinklo sekcija, kurios tinklo akių dydis yra ne mažesnis kaip 140 mm. Kategato sąsiaurio pakvadratyje gali būti pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm (traluose – laikotarpiu nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d., o traukiamuosiuose tinkluose – nuo rugpjūčio 1 d. iki spalio 31 d.).

(7)  Laivams draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus, kurių tinklo akių dydis yra nuo 32 mm iki 99 mm, į šiaurę nuo linijos, nubrėžtos sujungus šiuos taškus: 55° šiaurės platumos tašką rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje, tada į rytus iki 55° šiaurės platumos 5° rytų ilgumos, tada į šiaurę iki 56° šiaurės platumos ir į rytus iki 56° šiaurės platumos taško Danijos vakarinėje pakrantėje. ICES 2a kvadrate ir ICES 4 parajonio dalyje, kuri yra į šiaurę nuo 56° 00′ šiaurės platumos, draudžiama žvejoti bet kokiais sijiniais tralais, kurių tinklo akių dydis yra nuo 32 mm iki 119 mm.

(8)  
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2336, kuriuo nustatomos specialios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 (OL L 354, 2016 12 23, p. 1).

(9)  
  2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1004 dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 (OL L 157, 2017 6 20, p. 1).

---

VI PRIEDAS

ŠIAURĖS VAKARŲ VANDENYS

A DALIS

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

| Rūšis | Visas rajonas |
| --- | --- |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua) | 35 cm |
| Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus) | 30 cm |
| Ledjūrio menkės (Pollachius virens) | 35 cm |
| Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius) | 27 cm |
| Megrimai (Lepidorhombus spp.) | 20 cm |
| Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.) | 24 cm |
| Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Paparastieji merlangai (Merlangius merlangus) | 27 cm |
| Paprastosios molvos (Molva molva) | 63 cm |
| Melsvoji molva (Molva dypterygia) | 70 cm |
| Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) Norveginių omarų uodegėlės | Visas ilgis 85 mm Karapakso ilgis 25 mm (1) 46 mm (2) |
| Atlantinės skumbrės (Scomber spp.) | 20 cm (6) |
| Atlantinės silkės (Clupea harengus) | 20 cm (6) |
| Paprastosios stauridės (Trachurus spp.) | 15 cm (6) |
| Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus) | 12 cm arba 90 vienetų viename kg (6) |
| Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax) | 42 cm |
| Europinės sardinės (Sardina pilchardus) | 11 cm (6) |
| Raudonpelekiai pagelai (Pagellus bogaraveo) | 33 cm |
| Europiniai omarai (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Didieji voriniai krabai (Maja squinado) | 120 mm |
| Karališkosios šukutės (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Didžiosios veneros (Ruditapes decussatus) | 40 mm |
| Mažosios geldutės (Venerupis pullastra) | 38 mm |
| Japoninės venerupės (Venerupis philippinarum) | 35 mm |
| Geldutės (Venus verrucosa) | 40 mm |
| Rudosios geldutės (Callista chione) | 6 cm |
| Peileniai (Ensis spp.) | 10 cm |
| Didžiosios maktros (Spisula solida) | 25 mm |
| Drugeniai (Donax spp.) | 25 mm |
| Pailgosios geldutės (Pharus legumen) | 65 mm |
| Paprastosios bukcinos (Buccinum undatum) | 45 mm |
| Paprastieji aštuonkojai (Octopus vulgaris) | 750 g |
| Dygliuotieji langustai (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Ilganosės rausvosios krevetės (Parapenaeus longirostris) | 22 mm (karapakso ilgis) |
| Paprastieji uoliniai krabai (Cancer pagurus) | 140 mm (3)
   (4) |
| Didžiosios šukutės (Pecten maximus) | 100 mm (5) |

Rūšis

Visas rajonas

Atlantinės menkės (Gadus morhua)

35 cm

Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus)

30 cm

Ledjūrio menkės (Pollachius virens)

35 cm

Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius)

30 cm

Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius)

27 cm

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

20 cm

Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.)

24 cm

Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa)

27 cm

Paparastieji merlangai (Merlangius merlangus)

27 cm

Paprastosios molvos (Molva molva)

63 cm

Melsvoji molva (Molva dypterygia)

70 cm

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) Norveginių omarų uodegėlės

Visas ilgis 85 mm Karapakso ilgis 25 mm (1) 46 mm (2)

Atlantinės skumbrės (Scomber spp.)

20 cm (6)

Atlantinės silkės (Clupea harengus)

20 cm (6)

Paprastosios stauridės (Trachurus spp.)

15 cm (6)

Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus)

12 cm arba 90 vienetų viename kg (6)

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax)

42 cm

Europinės sardinės (Sardina pilchardus)

11 cm (6)

Raudonpelekiai pagelai (Pagellus bogaraveo)

33 cm

Europiniai omarai (Homarus gammarus)

87 mm

Didieji voriniai krabai (Maja squinado)

120 mm

Karališkosios šukutės (Chlamys spp.)

40 mm

Didžiosios veneros (Ruditapes decussatus)

40 mm

Mažosios geldutės (Venerupis pullastra)

38 mm

Japoninės venerupės (Venerupis philippinarum)

35 mm

Geldutės (Venus verrucosa)

40 mm

Rudosios geldutės (Callista chione)

6 cm

Peileniai (Ensis spp.)

10 cm

Didžiosios maktros (Spisula solida)

25 mm

Drugeniai (Donax spp.)

25 mm

Pailgosios geldutės (Pharus legumen)

65 mm

Paprastosios bukcinos (Buccinum undatum)

45 mm

Paprastieji aštuonkojai (Octopus vulgaris)

750 g

Dygliuotieji langustai (Palinurus spp.)

95 mm

Ilganosės rausvosios krevetės (Parapenaeus longirostris)

22 mm (karapakso ilgis)

Paprastieji uoliniai krabai (Cancer pagurus)

140 mm (3)
   (4)

Didžiosios šukutės (Pecten maximus)

100 mm (5)

Neverslinio dydžio europinių sardinių, europinių ančiuvių, atlantinių silkių, paprastųjų stauridžių arba atlantinių skumbrių, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, procentinė išraiška apskaičiuojama kaip visų laive laikytų jūrų gyvūnų gyvojo svorio atlikus rūšiavimą arba iškrovus dalis.

Procentinė išraiška gali būti apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, vežant, sandėliuojant, demonstruojant arba parduodant.

B DALIS

Tinklo akių dydžiai

1.   Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai

| 1.1. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, laivai turi naudoti tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm (7) arba ne mažesnis kaip 100 mm ICES 7b–7k kvadratuose. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį ir nepaisant 1.1 punkto, šiaurės vakarų vandenyse laivai gali naudoti toliau pateiktoje lentelėje nurodytus mažesnio akių dydžio tinklus, jeigu:






  i) | laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio, arba |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio, arba

| ii) | naudojamasi kitais selektyvumo pakeitimais, kuriuos vienos ar kelių valstybių narių prašymu yra įvertinęs ŽMTEK ir patvirtinusi Komisija. Tais selektyvumo pakeitimais užtikrinamos tokios pačios arba geresnės selektyvumo charakteristikos atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių atžvilgiu kaip ir tos, kurios užtikrinamas 120 mm akių dydžiu arba atitinkamai 100 mm akių dydžiu ICES 7b–7k kvadratuose. |
| --- | --- |

ii)

naudojamasi kitais selektyvumo pakeitimais, kuriuos vienos ar kelių valstybių narių prašymu yra įvertinęs ŽMTEK ir patvirtinusi Komisija. Tais selektyvumo pakeitimais užtikrinamos tokios pačios arba geresnės selektyvumo charakteristikos atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių atžvilgiu kaip ir tos, kurios užtikrinamas 120 mm akių dydžiu arba atitinkamai 100 mm akių dydžiu ICES 7b–7k kvadratuose.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 80 mm (8) | ICES 7 parajonis | Specializuotoji europinių jūrinių lydekų, megrimų ir paprastųjų jūrų velnių žvejyba arba specializuotoji paprastųjų merlangų, atlantinių skumbrių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba naudojant dugninius tralus. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm (11)
   (14).
  Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai, žvejyba, naudojant tralus su kėtoklėmis. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm (11). |
| Ne mažesnis kaip 80 mm | Visas rajonas | Specializuotoji norveginių omarų (NEPHROPS NORVEGICUS) (10) žvejyba. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm, arba rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 35 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas. |
| Ne mažesnis kaip 80 mm | ICES 7a, 7b, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h ir 7j kvadratai | Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba sijiniais tralais. Priekinėje viršutinėje tinklo pusėje pritvirtinamas tinklinis audeklas, kurio mažiausias akių dydis yra ne mažesnis kaip 180 mm (13). |
| Ne mažesnis kaip 80 mm | ICES 7d ir 7e kvadratai | Specializuotoji paprastųjų merlangų, atlantinių skumbrių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba naudojant dugninius tralus. |
| Ne mažesnis kaip 40 mm | Visas rajonas | Specializuotoji kalmarų (Loliginidae, Ommastrephidae) žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba.
  Specializuotoji paprastųjų smėlinių ir rauzganųjų dryžakojų krevečių žvejyba. Laikantis nustatytų nacionalinių arba regioninių taisyklių turi būti pritvirtinamas selektyvusis tralas arba rūšiuojamosios grotelės |
| Mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji paprastųjų tobių žvejyba |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 80 mm (8)

ICES 7 parajonis

Specializuotoji europinių jūrinių lydekų, megrimų ir paprastųjų jūrų velnių žvejyba arba specializuotoji paprastųjų merlangų, atlantinių skumbrių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba naudojant dugninius tralus. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm (11)
   (14).

Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai, žvejyba, naudojant tralus su kėtoklėmis. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm (11).

Ne mažesnis kaip 80 mm

Visas rajonas

Specializuotoji norveginių omarų (NEPHROPS NORVEGICUS) (10) žvejyba. Pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm, arba rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas ne didesnis kaip 35 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas.

Ne mažesnis kaip 80 mm

ICES 7a, 7b, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h ir 7j kvadratai

Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvių žvejyba sijiniais tralais. Priekinėje viršutinėje tinklo pusėje pritvirtinamas tinklinis audeklas, kurio mažiausias akių dydis yra ne mažesnis kaip 180 mm (13).

Ne mažesnis kaip 80 mm

ICES 7d ir 7e kvadratai

Specializuotoji paprastųjų merlangų, atlantinių skumbrių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba naudojant dugninius tralus.

Ne mažesnis kaip 40 mm

Visas rajonas

Specializuotoji kalmarų (Loliginidae, Ommastrephidae) žvejyba

Ne mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba.

Specializuotoji paprastųjų smėlinių ir rauzganųjų dryžakojų krevečių žvejyba. Laikantis nustatytų nacionalinių arba regioninių taisyklių turi būti pritvirtinamas selektyvusis tralas arba rūšiuojamosios grotelės

Mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji paprastųjų tobių žvejyba

2.   Pagrindiniai statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų tinklų akių dydžiai

| 2.1. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, laivai turi naudoti tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm (15). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį ir nepaisant 2.1 punkto, šiaurės vakarų vandenyse laivai gali naudoti toliau pateiktoje lentelėje nurodytus mažesnio akių dydžio tinklus, jeigu laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio. |
| --- | --- |

2.2.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 100 mm (16) | Visas rajonas | Specializuotoji plekšniažuvių arba rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba
  Specializuotoji paprastųjų merlangų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir paprastųjų vilkešerių žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 50 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba
  Specializuotoji paprastųjų barzdočių žvejyba |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 100 mm (16)

Visas rajonas

Specializuotoji plekšniažuvių arba rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

Specializuotoji paprastųjų merlangų, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir paprastųjų vilkešerių žvejyba

Ne mažesnis kaip 50 mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

Specializuotoji paprastųjų barzdočių žvejyba

| 3. | Ši dalis nedaro poveikio Komisijos deleguotajam reglamentui (ES) 2018/2034 (17), kiek tai susiję su žvejyba, kuriai taikomas tas deleguotasis reglamentas. |
| --- | --- |

3.

C DALIS

Žvejybos draudimo ar ribojimo rajonai

1.   Žvejybos draudimo rajonas siekiant išsaugoti atlantines menkes ICES 6a kvadrate

Kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybos veiklą velkamaisiais žvejybos įrankiais ar statomaisiais tinklais rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:

| — | 55°25′ šiaurės platumos, 7°07′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°25′ šiaurės platumos, 7°07′ vakarų ilgumos

| — | 55°25′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°25′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos

| — | 55°18′ šiaurės platumos, 6°50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°18′ šiaurės platumos, 6°50′ vakarų ilgumos

| — | 55°17′ šiaurės platumos, 6°50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°17′ šiaurės platumos, 6°50′ vakarų ilgumos

| — | 55°17′ šiaurės platumos, 6°52′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°17′ šiaurės platumos, 6°52′ vakarų ilgumos

| — | 55°25 šiaurės platumos, 7°07 vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

55°25 šiaurės platumos, 7°07 vakarų ilgumos.

2.   Žvejybos draudimo rajonas siekiant išsaugoti atlantines menkes ICES 7f ir 7g kvadratuose

| 2.1. | Kiekvienais metais nuo vasario 1 d. iki kovo 31 d. draudžiama visa žvejybos veikla šiuose ICES statistiniuose stačiakampiuose: 30E4, 31E4, 32E3. Šis draudimas negalioja plote, esančiame 6 jūrmylių atstumu nuo bazinės linijos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Žvejybos veiklą bučiais nustatytais laikotarpiais ir nustatytuose rajonuose leidžiama vykdyti, jeigu:






  i) | laive neturima jokių kitų žvejybos įrankių, išskyrus bučius, ir |
| --- | --- | --- |

2.2.

i)

laive neturima jokių kitų žvejybos įrankių, išskyrus bučius, ir

| ii) | rūšių, kurių atžvilgiu taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, priegauda iškraunama ir įskaitoma į kvotas. |
| --- | --- |

ii)

rūšių, kurių atžvilgiu taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, priegauda iškraunama ir įskaitoma į kvotas.

| 2.3. | Specializuotąją smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejybą leidžiama vykdyti velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis mažesnis kaip 55 mm, jeigu:






  i) | laive nėra tinklo, kurio akių dydis yra 55 mm arba didesnis, ir |
| --- | --- | --- |

2.3.

i)

laive nėra tinklo, kurio akių dydis yra 55 mm arba didesnis, ir

| ii) | rūšių, kurių atžvilgiu taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, priegauda iškraunama ir įskaitoma į kvotas. |
| --- | --- |

ii)

rūšių, kurių atžvilgiu taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, priegauda iškraunama ir įskaitoma į kvotas.

3.   Žvejybos draudimo rajonas siekiant išsaugoti atlantines menkes ICES 7a kvadrate

| 3.1. | Kiekvienais metais nuo vasario 14 d. iki balandžio 30 d. draudžiama naudoti demersinius tralus, jūrinius užmetamuosius ar panašius velkamuosius tinklus, žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ar sieninius tinklus arba žvejybos įrankius su kabliukais ICES 7a kvadrato dalyje, apibrėžtoje rytine Airijos pakrante bei rytine Šiaurės Airijos pakrante ir tiesiomis linijomis, nuosekliai jungiančiomis toliau nurodytas geografines koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:






  — | 54°30′ šiaurės platumos tašką Šiaurės Airijos Ardso pusiasalio rytinėje pakrantėje |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

54°30′ šiaurės platumos tašką Šiaurės Airijos Ardso pusiasalio rytinėje pakrantėje

| — | 54°30′ šiaurės platumos, 04°50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°30′ šiaurės platumos, 04°50′ vakarų ilgumos

| — | 53°15′ šiaurės platumos, 04°50′ vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

53°15′ šiaurės platumos, 04°50′ vakarų ilgumos,

| — | 53°15′ šiaurės platumos tašką Airijos rytinėje pakrantėje. |
| --- | --- |

—

53°15′ šiaurės platumos tašką Airijos rytinėje pakrantėje.

| 3.2. | Nukrypstant nuo 1 punkto, jame nurodytame rajone ir nustatytu laikotarpiu leidžiama naudoti demersinius tralus, jeigu tokiuose traluose yra selektyvumo didinimo įtaisų, kuriuos yra įvertinęs ŽMTEK. |
| --- | --- |

3.2.

4.   ICES 6 parajonio juodadėmių menkių Rockall zona

Bet kokia žvejyba, išskyrus ūdomis, draudžiama rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 14°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 14°00′ vakarų ilgumos

| — | 56°30′ šiaurės platumos, 14°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°30′ šiaurės platumos, 14°00′ vakarų ilgumos

| — | 56°30′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°30′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos

5.   Žvejybos draudimo rajonas siekiant išsaugoti norveginius omarus ICES 7c ir 7k kvadratuose

| 5.1. | Specializuotoji norveginių omarų (Nephrops norvegicus) ir susijusių rūšių žuvų (t. y. atlantinių menkių, megrimų, paprastųjų jūrų velnių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, europinių jūrinių lydekų, jūrinių plekšnių, sidabrinių polakų, ledjūrio menkių, rombinių rajų, europinių jūros liežuvių, paprastųjų brosmių, melsvųjų molvų, paprastųjų molvų ir paprastųjų dygliaryklių) žvejyba draudžiama kiekvienais metais nuo gegužės 1 d. iki gegužės 31 d. geografiniame rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:






  — | 52°27′ šiaurės platumos, 12°19′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

52°27′ šiaurės platumos, 12°19′ vakarų ilgumos

| — | 52°40′ šiaurės platumos, 12°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°40′ šiaurės platumos, 12°30′ vakarų ilgumos

| — | 52°47′ šiaurės platumos, 12° 39,60′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°47′ šiaurės platumos, 12° 39,60′ vakarų ilgumos

| — | 52°47′ šiaurės platumos, 12°56′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°47′ šiaurės platumos, 12°56′ vakarų ilgumos

| — | 52°13,5′ šiaurės platumos, 13°53,83′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°13,5′ šiaurės platumos, 13°53,83′ vakarų ilgumos

| — | 51°22′ šiaurės platumos, 14°24′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°22′ šiaurės platumos, 14°24′ vakarų ilgumos

| — | 51°22′ šiaurės platumos, 14°03′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°22′ šiaurės platumos, 14°03′ vakarų ilgumos

| — | 52°10′ šiaurės platumos, 13°25′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°10′ šiaurės platumos, 13°25′ vakarų ilgumos

| — | 52°32′ šiaurės platumos, 13°07,50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°32′ šiaurės platumos, 13°07,50′ vakarų ilgumos

| — | 52°43′ šiaurės platumos, 12°55′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°43′ šiaurės platumos, 12°55′ vakarų ilgumos

| — | 52°43′ šiaurės platumos, 12°43′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°43′ šiaurės platumos, 12°43′ vakarų ilgumos

| — | 52°38,80′ šiaurės platumos, 12°37′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°38,80′ šiaurės platumos, 12°37′ vakarų ilgumos

| — | 52°27′ šiaurės platumos, 12°23′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°27′ šiaurės platumos, 12°23′ vakarų ilgumos

| — | 52°27′ šiaurės platumos, 12°19′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°27′ šiaurės platumos, 12°19′ vakarų ilgumos

| 5.2. | Porkjupaino bankoje leidžiama laive tranzitu gabenti 5.1 punkte nurodytų rūšių gyvūnus pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Specialiosios melsvųjų molvų apsaugos ICES 6a kvadrate taisyklės

| 6.1. | Kiekvienais metais nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. specializuotoji melsvųjų molvų žvejyba draudžiama ICES 6a kvadrato rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytus taškus, kurie nustatomi pagal koordinačių sistemą WGS84:
  Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys






  — | 59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

6.1.

Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys

—

59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°55′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°55′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos

| — | 59°51′ šiaurės platumos, 06°28′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°51′ šiaurės platumos, 06°28′ vakarų ilgumos

| — | 59°45′ šiaurės platumos, 06°38′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°45′ šiaurės platumos, 06°38′ vakarų ilgumos

| — | 59°27′ šiaurės platumos, 06°42′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°27′ šiaurės platumos, 06°42′ vakarų ilgumos

| — | 59°22′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°22′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 07°15′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 07°15′ vakarų ilgumos

| — | 59°07′ šiaurės platumos, 07°31′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°07′ šiaurės platumos, 07°31′ vakarų ilgumos

| — | 58°52′ šiaurės platumos, 07°44′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°52′ šiaurės platumos, 07°44′ vakarų ilgumos

| — | 58°44′ šiaurės platumos, 08°11′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°44′ šiaurės platumos, 08°11′ vakarų ilgumos

| — | 58°43′ šiaurės platumos, 08°27′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°43′ šiaurės platumos, 08°27′ vakarų ilgumos

| — | 58°28′ šiaurės platumos, 09°16′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°28′ šiaurės platumos, 09°16′ vakarų ilgumos

| — | 58°15′ šiaurės platumos, 09°32′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°15′ šiaurės platumos, 09°32′ vakarų ilgumos

| — | 58°15′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°15′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos

| — | 58°30′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°30′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos

| — | 59°30′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°30′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos

Rosemary seklumos kraštas

| — | 60°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°00′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°00′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°30′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°30′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°30′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°30′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos

| — | 60°00′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°00′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos

| — | 60°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos

Išskyrus rajoną, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytus pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytus taškus:

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos

| — | 59°10′ šiaurės platumos, 10°22′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°10′ šiaurės platumos, 10°22′ vakarų ilgumos

| — | 59°08′ šiaurės platumos, 10°07′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°08′ šiaurės platumos, 10°07′ vakarų ilgumos

| — | 59°11′ šiaurės platumos, 09°59′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°11′ šiaurės platumos, 09°59′ vakarų ilgumos

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 09°58′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 09°58′ vakarų ilgumos

| — | 59°22′ šiaurės platumos, 10°02′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°22′ šiaurės platumos, 10°02′ vakarų ilgumos

| — | 59°23′ šiaurės platumos, 10°11′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°23′ šiaurės platumos, 10°11′ vakarų ilgumos

| — | 59°20′ šiaurės platumos, 10°19′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°20′ šiaurės platumos, 10°19′ vakarų ilgumos

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos

| 6.2. | Laive leidžiama laikyti ir iškrauti ne didesnę kaip šešių tonų melsvųjų molvų priegaudą. Jeigu laive sukaupiamas šis ribinis šešių tonų melsvųjų molvų kiekis:






  a) | laivas nedelsdamas nutraukia žvejybą ir išplaukia iš žvejybos rajono; |
| --- | --- | --- |

6.2.

a)

laivas nedelsdamas nutraukia žvejybą ir išplaukia iš žvejybos rajono;

| b) | laivui neleidžiama iš naujo įplaukti į bet kurį iš šių žvejybos rajonų, kol neiškraunamas jo laimikis; |
| --- | --- |

b)

laivui neleidžiama iš naujo įplaukti į bet kurį iš šių žvejybos rajonų, kol neiškraunamas jo laimikis;

| c) | draudžiama iš šio laivo į jūrą išmesti bet kokį melsvųjų molvų kiekį. |
| --- | --- |

c)

draudžiama iš šio laivo į jūrą išmesti bet kokį melsvųjų molvų kiekį.

| 6.3. | Kiekvienais metais nuo vasario 15 d. iki balandžio 15 d. draudžiama naudoti dugninius tralus, ūdas ir statomuosius tinklus rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:






  — | 60°58,76′ šiaurės platumos, 27°27,32′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

60°58,76′ šiaurės platumos, 27°27,32′ vakarų ilgumos

| — | 60°56,02′ šiaurės platumos, 27°31,16′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°56,02′ šiaurės platumos, 27°31,16′ vakarų ilgumos

| — | 60°59,76′ šiaurės platumos, 27°43,48′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°59,76′ šiaurės platumos, 27°43,48′ vakarų ilgumos

| — | 61°03,00′ šiaurės platumos, 27°39,41′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

61°03,00′ šiaurės platumos, 27°39,41′ vakarų ilgumos

| — | 60°58,76′ šiaurės platumos, 27°27,32′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°58,76′ šiaurės platumos, 27°27,32′ vakarų ilgumos

7.   Atlantinių skumbrių žvejybos apribojimai ICES 7e, 7f, 7g ir 7h kvadratuose

| 7.1. | Specializuotoji atlantinių skumbrių žvejyba velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maišo tinklinio audeklo akių dydis mažesnis kaip 80 mm, arba gaubiamaisiais tinklais, išskyrus atvejus, kai atlantinių skumbrių svoris neviršija 15 % viso laive laikytų sužvejotų atlantinių skumbrių ir kitų jūrų gyvūnų kiekio gyvojo svorio, draudžiama rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:






  — | Jungtinės Karalystės pietinės pakrantės tašką 02°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

7.1.

—

Jungtinės Karalystės pietinės pakrantės tašką 02°00′ vakarų ilgumos

| — | 49°30′ šiaurės platumos, 2°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

49°30′ šiaurės platumos, 2°00′ vakarų ilgumos

| — | 49°30′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

49°30′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos

| — | 52°00′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

52°00′ šiaurės platumos, 7°00′ vakarų ilgumos

| — | Jungtinės Karalystės vakarinės pakrantės tašką 52°00′ šiaurės platumos. |
| --- | --- |

—

Jungtinės Karalystės vakarinės pakrantės tašką 52°00′ šiaurės platumos.

| 7.2. | 7.1 punkte apibrėžtame rajone leidžiama žvejoti:






  — | statomaisiais tinklais ir (arba) rankinėmis ūdomis, |
| --- | --- | --- |

7.2.

—

statomaisiais tinklais ir (arba) rankinėmis ūdomis,

| — | demersiniais tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais arba kitais panašiais velkamaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis viršija 80 mm. |
| --- | --- |

—

demersiniais tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais arba kitais panašiais velkamaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis viršija 80 mm.

| 7.3. | Žvejybai nepritaikytiems laivams ir laivams, į kuriuos atlantinės skumbrės perkraunamos, leidžiama įplaukti į 7.1 punkte apibrėžtą rajoną. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Sijinių tralų naudojimo apribojimai 12 jūrmylių zonoje prie Jungtinės Karalystės ir Airijos pakrantės

| 8.1. | ICES 5b kvadrate ir ICES 6 parajonyje į šiaurę nuo 56° šiaurės platumos draudžiama naudoti sijinius tralus, kurių tinklinio audeklo akių dydis mažesnis kaip 100 mm. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | 12 jūrmylių zonoje prie Jungtinės Karalystės ir Airijos pakrančių, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys, esančiuose rajonuose laivams draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Žvejyba sijiniais tralais minėtame rajone leidžiama, jeigu:






  — | laivo variklio galia ne didesnė kaip 221 kW, o jo ilgis ne didesnis kaip 24 m ir |
| --- | --- | --- |

8.3.

—

laivo variklio galia ne didesnė kaip 221 kW, o jo ilgis ne didesnis kaip 24 m ir

| — | tralo sijos ilgis arba suminis sijos ilgis, nustatytas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, yra ne didesnis kaip 9 m arba sijos neįmanoma ištempti daugiau kaip 9 m, išskyrus atvejus, kai specializuotoji paprastųjų smėlinių krevečių (Crangon crangon) žvejyba vykdoma tralu, kurio maišo tinklinio audeklo mažiausias akių dydis yra mažesnis kaip 31 mm. |
| --- | --- |

—

tralo sijos ilgis arba suminis sijos ilgis, nustatytas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, yra ne didesnis kaip 9 m arba sijos neįmanoma ištempti daugiau kaip 9 m, išskyrus atvejus, kai specializuotoji paprastųjų smėlinių krevečių (Crangon crangon) žvejyba vykdoma tralu, kurio maišo tinklinio audeklo mažiausias akių dydis yra mažesnis kaip 31 mm.

9.   Statomųjų tinklų naudojimas ICES 5b, 6a, 6b, 7b, 7c, 7h, 7j, ir 7k kvadratuose

| 9.1. | Pagal 9 straipsnio 7 dalies a punktą ir nukrypstant nuo šio priedo B dalies 2 punkto, vandenyse, kurių jūrlapyje nurodytas gylis yra mažesnis kaip 600 m, leidžiama naudoti šiuos žvejybos įrankius:






  — | europinių jūrinių lydekų specializuotajai žvejybai skirtus statomuosius dugninius žiauninius tinklus, kurių tinklinio audinio akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm, o plotis ne didesnis kaip 100 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui, o jų panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 24 valandos, |
| --- | --- | --- |

9.1.

—

europinių jūrinių lydekų specializuotajai žvejybai skirtus statomuosius dugninius žiauninius tinklus, kurių tinklinio audinio akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm, o plotis ne didesnis kaip 100 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui, o jų panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 24 valandos,

| — | paprastųjų jūrų velnių specializuotajai žvejybai skirtus pinkliuosius tinklus, kurių tinklinio audinio akių dydis ne mažesnis kaip 250 mm, o plotis ne didesnis kaip 15 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km, o jų panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 72 valandos. |
| --- | --- |

—

paprastųjų jūrų velnių specializuotajai žvejybai skirtus pinkliuosius tinklus, kurių tinklinio audinio akių dydis ne mažesnis kaip 250 mm, o plotis ne didesnis kaip 15 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km, o jų panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 72 valandos.

| 9.2. | Į Reglamento (ES) 2016/2336 I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti vandenyse, kurių jūrlapyje nurodytas gylis yra mažesnis kaip 600 m. Atsitiktinai sužvejoti giliavandeniai rykliai, kurių žvejyba šiuo reglamentu ir kitais Sąjungos teisės aktais draudžiama, užregistruojami, kiek įmanoma, nesužalojami ir nedelsiant paleidžiami. Giliavandeniai rykliai, kuriems taikomi laimikio limitai, laikomi laive. Toks laimikis iškraunamas ir įskaitomas į kvotas. Tais atvejais, kai atitinkamai valstybei narei kvota neskirta arba jos nepakanka, Komisija gali taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį. Jeigu kurios nors valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, tie laivai nebegali naudotis 9.1 punkte nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

9.2.

---

(1)  ICES 6a ir 7a kvadratuose taikomas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis: visas ilgis – 70 mm, karapakso ilgis – 20 mm.

(2)  ICES 6a ir 7a kvadratuose taikomas 37 mm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis.

(3)  ICES 5 parajonyje, 6 parajonyje į pietus nuo 56° šiaurės platumos ir 7 parajonyje, išskyrus ICES 7d, e ir f kvadratus, Sąjungos vandenyse taikomas 130 mm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis.

(4)  Nutrauktos žnyplės gali sudaryti ne daugiau kaip 1 % bendro bučiais sužvejotų paprastųjų uolinių krabų svorio. Jei paprastieji uoliniai krabai sugaunami kitu žvejybos įrankiu, leidžiama iškrauti ne daugiau kaip 75 kg nutrauktų krabų žnyplių.

(5)  ICES 7a kvadrate į šiaurę nuo 52°30′ šiaurės platumos ir ICES 7d kvadrate taikomas 110 mm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis.

(6)  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, europinių sardinių, europinių ančiuvių, atlantinių silkių, paprastųjų stauridžių ir atlantinių skumbrių mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai netaikomi, jeigu šie ištekliai sudaro ne daugiau kaip 10 % viso laive laikyto kiekvienos iš šių rūšių laimikio gyvojo svorio.

(7)  Turi būti laipsniškai įgyvendinta per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(8)  Tai nedaro poveikio Komisijos reglamento (EB) Nr. 494/2002 (9) 5 straipsniui.

(9)  
  2002 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 494/2002, nustatantis papildomas technines priemones, skirtas merlūzų išteklių atkūrimui ICES III, IV, V, VI ir VII parajonių ir ICES VIII parajonio a, b, d ir e sektoriuose (OL L 77, 2002 3 20, p. 8).

(10)  Vieno įrenginio laivams ICES 7a kvadrate taikomas ne mažesnis kaip 70 mm tinklo akių dydis.

(11)  Tai nedaro poveikio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 737/2012 (12).

(12)  
  2012 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 737/2012 dėl tam tikrų išteklių apsaugos Keltų jūroje (OL L 218, 2012 8 15, p. 8). 2 straipsnio 5 daliai.

(13)  Ši nuostata netaikoma ICES 7d kvadratui.

(14)  Ši nuostata netaikoma specializuotajai paprastųjų merlangų, atlantinių skumbrių ir rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai, žvejybai ICES 7d ir 7e kvadratuose.

(15)  Paprastųjų jūrų velnių žvejybai taikomas ne mažesnis kaip 220 mm tinklo akių dydis. Specializuotajai sidabrinių polakų ir europinių jūrinių lydekų žvejybai ICES 7d ir 7e kvadratuose naudojamas ne mažesnis kaip 110 mm tinklo akių dydis.

(16)  7d kvadrate taikomas ne mažesnis kaip 90 mm dydis.

(17)  
  2018 m. spalio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/2034, kuriuo nustatomas 2019–2021 m. tam tikrai demersinių išteklių žvejybai šiaurės vakarų vandenyse taikomas išmetimo į jūrą mažinimo planas (OL L 327, 2018 12 21, p. 8).

---

VII PRIEDAS

PIETVAKARIŲ VANDENYS

A DALIS

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

| Rūšis | Visas rajonas |
| --- | --- |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua) | 35 cm |
| Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus) | 30 cm |
| Ledjūrio menkės (Pollachius virens) | 35 cm |
| Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius) | 27 cm |
| Megrimai (Lepidorhombus spp.) | 20 cm |
| Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.) | 24 cm |
| Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Paparastieji merlangai (Merlangius merlangus) | 27 cm |
| Paprastosios molvos (Molva molva) | 63 cm |
| Melsvosios molvos (Molva dypterygia) | 70 cm |
| Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) | Visas ilgis 70 mm
  Karapakso ilgis 20 mm |
| Norveginių omarų uodegėlės | 37 mm |
| Atlantinės skumbrės (Scomber spp.) | 20 cm (6) |
| Atlantinės silkės (Clupea harengus) | 20 cm (6) |
| Paprastosios stauridės (Trachurus spp.) | 15 cm (1)
   (6)
   (7) |
| Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus) | 12 cm arba 90 vienetų viename kg (2)
   (6) |
| Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax) | 36 cm |
| Europinės sardinės (Sardina pilchardus) | 11 cm (6) |
| Raudonpelekiai pagelai (Pagellus bogaraveo) | 33 cm |
| Europiniai omarai (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Didieji voriniai krabai (Maja squinado) | 120 mm |
| Karališkosios šukutės (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Didžiosios veneros (Ruditapes decussatus) | 40 mm |
| Mažosios geldutės (Venerupis pullastra) | 38 mm |
| Japoninės venerupės (Venerupis philippinarum) | 35 mm |
| Geldutės (Venus verrucosa) | 40 mm |
| Rudosios geldutės (Callista chione) | 6 cm |
| Peileniai (Ensis spp.) | 10 cm |
| Didžiosios maktros (Spisula solida) | 25 mm |
| Drugeniai (Donax spp.) | 25 mm |
| Pailgosios geldutės (Pharus legumen) | 65 mm |
| Paprastosios bukcinos (Buccinum undatum) | 45 mm |
| Paprastieji aštuonkojai (Octopus vulgaris) | 750 g (3) |
| Dygliuotieji langustai (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Ilganosės rausvosios krevetės (Parapenaeus longirostris) | 22 mm (karapakso ilgis) |
| Paprastieji uoliniai krabai (Cancer pagurus) | 140 mm (4)
   (5) |
| Didžiosios šukutės (Pecten maximus) | 100 mm |

Rūšis

Visas rajonas

Atlantinės menkės (Gadus morhua)

35 cm

Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus)

30 cm

Ledjūrio menkės (Pollachius virens)

35 cm

Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius)

30 cm

Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius)

27 cm

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

20 cm

Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.)

24 cm

Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa)

27 cm

Paparastieji merlangai (Merlangius merlangus)

27 cm

Paprastosios molvos (Molva molva)

63 cm

Melsvosios molvos (Molva dypterygia)

70 cm

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

Visas ilgis 70 mm

Karapakso ilgis 20 mm

Norveginių omarų uodegėlės

37 mm

Atlantinės skumbrės (Scomber spp.)

20 cm (6)

Atlantinės silkės (Clupea harengus)

20 cm (6)

Paprastosios stauridės (Trachurus spp.)

15 cm (1)
   (6)
   (7)

Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus)

12 cm arba 90 vienetų viename kg (2)
   (6)

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax)

36 cm

Europinės sardinės (Sardina pilchardus)

11 cm (6)

Raudonpelekiai pagelai (Pagellus bogaraveo)

33 cm

Europiniai omarai (Homarus gammarus)

87 mm

Didieji voriniai krabai (Maja squinado)

120 mm

Karališkosios šukutės (Chlamys spp.)

40 mm

Didžiosios veneros (Ruditapes decussatus)

40 mm

Mažosios geldutės (Venerupis pullastra)

38 mm

Japoninės venerupės (Venerupis philippinarum)

35 mm

Geldutės (Venus verrucosa)

40 mm

Rudosios geldutės (Callista chione)

6 cm

Peileniai (Ensis spp.)

10 cm

Didžiosios maktros (Spisula solida)

25 mm

Drugeniai (Donax spp.)

25 mm

Pailgosios geldutės (Pharus legumen)

65 mm

Paprastosios bukcinos (Buccinum undatum)

45 mm

Paprastieji aštuonkojai (Octopus vulgaris)

750 g (3)

Dygliuotieji langustai (Palinurus spp.)

95 mm

Ilganosės rausvosios krevetės (Parapenaeus longirostris)

22 mm (karapakso ilgis)

Paprastieji uoliniai krabai (Cancer pagurus)

140 mm (4)
   (5)

Didžiosios šukutės (Pecten maximus)

100 mm

B DALIS

Tinklo akių dydžiai

1.   Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai

| 1.1. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, laivai turi naudoti tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm (8) (9) arba ne mažesnis kaip 55 mm ICES 9a kvadrate į rytus nuo 7°23′48′′ vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį ir nepaisant 2.1 punkto, pietvakarių vandenyse laivai gali naudoti toliau pateiktoje lentelėje nurodytus mažesnio akių dydžio tinklus, jeigu:






  i) | laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o europinių jūrų lydekų priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio arba |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o europinių jūrų lydekų priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio arba

| ii) | naudojamasi kitais selektyvumo pakeitimais, kuriuos vienos ar kelių valstybių narių prašymu yra įvertinęs ŽMTEK ir patvirtinusi Komisija. Tais selektyvumo pakeitimais užtikrinamos tokios pačios arba geresnės selektyvumo charakteristikos europinių jūrų lydekų atžvilgiu kaip ir tos, kurios užtikrinamas 70 mm akių dydžiu arba atitinkamai 55 mm akių dydžiu ICES 9a kvadrate į rytus nuo 7°23′48′′ vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

ii)

naudojamasi kitais selektyvumo pakeitimais, kuriuos vienos ar kelių valstybių narių prašymu yra įvertinęs ŽMTEK ir patvirtinusi Komisija. Tais selektyvumo pakeitimais užtikrinamos tokios pačios arba geresnės selektyvumo charakteristikos europinių jūrų lydekų atžvilgiu kaip ir tos, kurios užtikrinamas 70 mm akių dydžiu arba atitinkamai 55 mm akių dydžiu ICES 9a kvadrate į rytus nuo 7°23′48′′ vakarų ilgumos.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 55 mm | Visas rajonas, išskyrus ICES 9a kvadratą į rytus nuo 7°23′48′′ vakarų ilgumos | Specializuotoji rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejybas
  Specializuotoji raudonpelekių pagelų žvejyba
  Specializuotoji atlantinių skumbrių, paprastųjų stauridžių ir šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba naudojant dugninius tralus |
| Ne mažesnis kaip 35 mm | Visas rajonas | Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvėlių žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 55 mm | ICES 9a kvadratas į vakarus nuo 7°23′48′′ vakarų ilgumos | Specializuotoji vėžiagyvių žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba
  Specializuotoji krevečių (Palaemon serratus, Crangon crangon) ir krabų (Polybius henslowii) žvejyba |
| Mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji paprastųjų tobių žvejyba |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 55 mm

Visas rajonas, išskyrus ICES 9a kvadratą į rytus nuo 7°23′48′′ vakarų ilgumos

Specializuotoji rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejybas

Specializuotoji raudonpelekių pagelų žvejyba

Specializuotoji atlantinių skumbrių, paprastųjų stauridžių ir šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba naudojant dugninius tralus

Ne mažesnis kaip 35 mm

Visas rajonas

Specializuotoji paprastųjų jūrų liežuvėlių žvejyba

Ne mažesnis kaip 55 mm

ICES 9a kvadratas į vakarus nuo 7°23′48′′ vakarų ilgumos

Specializuotoji vėžiagyvių žvejyba

Ne mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

Specializuotoji krevečių (Palaemon serratus, Crangon crangon) ir krabų (Polybius henslowii) žvejyba

Mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji paprastųjų tobių žvejyba

2.   Pagrindiniai statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų tinklų akių dydžiai

| 2.1. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, laivai turi naudoti tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm (10), o ICES 8c kvadrate ir ICES 9 parajonyje – ne mažesnis kaip 80 mm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį ir nepaisant 2.1 punkto, pietvakarių vandenyse laivai gali naudoti toliau pateiktoje lentelėje nurodytus mažesnio akių dydžio tinklus, jeigu laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o europinių jūrų lydekų priegauda neviršija 20 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio. |
| --- | --- |

2.2.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 80 mm | Visas rajonas, išskyrus 8c kvadratą ir ICES 9 parajonį | Specializuotoji paprastųjų vilkešerių, paprastųjų merlangų, paprastųjų otų, europinių upinių plekšnių ir sidabrinių polakų žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 60 mm | Visas rajonas | Specializuotoji rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 50 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių (11), kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 40 mm | Visas rajonas | Specializuotoji paprastųjų barzdočių, paprastųjų krevečių (Penaeus spp), krevečių maldininkių, paprastųjų jūrų liežuvėlių ir lūpažuvių žvejyba |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 80 mm

Visas rajonas, išskyrus 8c kvadratą ir ICES 9 parajonį

Specializuotoji paprastųjų vilkešerių, paprastųjų merlangų, paprastųjų otų, europinių upinių plekšnių ir sidabrinių polakų žvejyba

Ne mažesnis kaip 60 mm

Visas rajonas

Specializuotoji rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

Ne mažesnis kaip 50 mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių (11), kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

Ne mažesnis kaip 40 mm

Visas rajonas

Specializuotoji paprastųjų barzdočių, paprastųjų krevečių (Penaeus spp), krevečių maldininkių, paprastųjų jūrų liežuvėlių ir lūpažuvių žvejyba

C DALIS

Žvejybos draudimo ar ribojimo rajonai

1.   Žvejybos draudimo rajonas siekiant išsaugoti europines jūrines lydekas ICES 9a kvadrate

Žvejyba tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais arba panašiais velkamaisiais tinklais draudžiama geografiniuose rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:

| a) | nuo kitų metų spalio 1 d. iki sausio 31 d.:






  — | 43°46,5′ šiaurės platumos, 07°54,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

a)

nuo kitų metų spalio 1 d. iki sausio 31 d.:

—

43°46,5′ šiaurės platumos, 07°54,4′ vakarų ilgumos

| — | 44°01,5′ šiaurės platumos, 07°54,4′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

44°01,5′ šiaurės platumos, 07°54,4′ vakarų ilgumos

| — | 43°25,0′ šiaurės platumos, 09°12,0′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°25,0′ šiaurės platumos, 09°12,0′ vakarų ilgumos

| — | 43°10,0′ šiaurės platumos, 09°12,0′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°10,0′ šiaurės platumos, 09°12,0′ vakarų ilgumos

| b) | nuo gruodžio 1 d. iki kitų metų paskutinės vasario mėnesio dienos:






  — | 37°50′ šiaurės platumos tašką Portugalijos vakarinėje pakrantėje |
| --- | --- | --- |

b)

nuo gruodžio 1 d. iki kitų metų paskutinės vasario mėnesio dienos:

—

37°50′ šiaurės platumos tašką Portugalijos vakarinėje pakrantėje

| — | 37°50′ šiaurės platumos, 09°08′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

37°50′ šiaurės platumos, 09°08′ vakarų ilgumos

| — | 37°00′ šiaurės platumos, 09°07′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

37°00′ šiaurės platumos, 09°07′ vakarų ilgumos

| — | 37°00′ šiaurės platumos tašką Portugalijos vakarinėje pakrantėje |
| --- | --- |

—

37°00′ šiaurės platumos tašką Portugalijos vakarinėje pakrantėje

2.   Žvejybos draudimo rajonai siekiant išsaugoti norveginius omarus ICES 9a kvadrate

| 2.1. | Specializuotoji norveginių omarų (Nephrops norevgicus) žvejyba dugniniais tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais ar panašiais velkamaisiais tinklais arba krabų bei omarų gaudyklėmis draudžiama geografiniuose rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:






  a) | nuo birželio 1 d. iki rugpjūčio 31 d.:






  — | 42°23′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

a)

nuo birželio 1 d. iki rugpjūčio 31 d.:

—

42°23′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos

| — | 42°00′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

42°00′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos

| — | 42°00′ šiaurės platumos, 09°14′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

42°00′ šiaurės platumos, 09°14′ vakarų ilgumos

| — | 4204′ šiaurės platumos, 09°14′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

4204′ šiaurės platumos, 09°14′ vakarų ilgumos

| — | 42°09′ šiaurės platumos, 09°09′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

42°09′ šiaurės platumos, 09°09′ vakarų ilgumos

| — | 42°12′ šiaurės platumos, 09°09′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

42°12′ šiaurės platumos, 09°09′ vakarų ilgumos

| — | 42°23′ šiaurės platumos, 09°15′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

42°23′ šiaurės platumos, 09°15′ vakarų ilgumos

| — | 42°23′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

42°23′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos

| b) | nuo gegužės 1 d. iki rugpjūčio 31 d.:






  — | 37°45′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

b)

nuo gegužės 1 d. iki rugpjūčio 31 d.:

—

37°45′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos

| — | 38°10′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

38°10′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos

| — | 38°10′ šiaurės platumos, 09°15′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

38°10′ šiaurės platumos, 09°15′ vakarų ilgumos

| — | 37°45′ šiaurės platumos, 09°20′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

37°45′ šiaurės platumos, 09°20′ vakarų ilgumos

| 2.2. | 2.1 punkto b papunktyje apibrėžtuose geografiniuose rajonuose ir jame nustatytais laikotarpiais leidžiama žvejoti dugniniais tralais ar panašiais velkamaisiais tinklais arba bučiais, jeigu visa norveginių omarų (Nephrops norvegicus) priegauda iškraunama ir įskaitoma į kvotas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Specializuotoji norveginių omarų (Nephrops norvegicus) žvejyba 2.1 punkte apibrėžtuose geografiniuose rajonuose ir jame nenustatytais laikotarpiais yra draudžiama. Norveginių omarų (Nephrops norvegicus) priegauda iškraunama ir įskaitoma į kvotas. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Specializuotosios europinių ančiuvių žvejybos apribojimai ICES 8c kvadrate

| 3.1. | Specializuotoji europinių ančiuvių žvejyba pelaginiais tralais ICES 8c kvadrate yra draudžiama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Laive, jeigu jis yra ICES 8c kvadrate, draudžiama vienu metu turėti pelaginius tralus ir gaubiamuosius tinklus. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Statomųjų tinklų naudojimas ICES 8, 9, 10, ir 12 parajoniuose į rytus nuo 27° vakarų ilgumos

| 4.1. | Pagal 9 straipsnio 7 dalies a punktą ir nukrypstant nuo šio priedo B dalies 2 punkto, vandenyse, kurių gylis, nurodytas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 m, leidžiama žvejoti šiais žvejybos įrankiais:






  — | europinių jūrinių lydekų specializuotajai žvejybai skirtais statomaisiais dugniniais žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audinio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm ICES 8c kvadrate ir ICES 9 parajonyje ir 100 mm visuose kituose rajonuose, plotis ne didesnis kaip 100 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui, o panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 24 valandos, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

europinių jūrinių lydekų specializuotajai žvejybai skirtais statomaisiais dugniniais žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audinio akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm ICES 8c kvadrate ir ICES 9 parajonyje ir 100 mm visuose kituose rajonuose, plotis ne didesnis kaip 100 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui, o panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 24 valandos,

| — | paprastųjų jūrų velnių specializuotajai žvejybai skirtais pinkliaisiais tinklais, kurių tinklinio audinio akių dydis ne mažesnis kaip 250 mm, plotis ne didesnis kaip 15 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km, o panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 72 valandos, |
| --- | --- |

—

paprastųjų jūrų velnių specializuotajai žvejybai skirtais pinkliaisiais tinklais, kurių tinklinio audinio akių dydis ne mažesnis kaip 250 mm, plotis ne didesnis kaip 15 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km, o panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 72 valandos,

| — | ICES 9 parajonyje paprastųjų jūrų velnių specializuotosios žvejybos pinkliaisiais tinklais, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 220 mm ir tinklinio audeklo plotis ne didesnis kaip 30 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 20 km, o panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 72 valandos. |
| --- | --- |

—

ICES 9 parajonyje paprastųjų jūrų velnių specializuotosios žvejybos pinkliaisiais tinklais, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 220 mm ir tinklinio audeklo plotis ne didesnis kaip 30 akių, jeigu bendras visų naudojamų tinklų ilgis neviršija 20 km, o panardinimo trukmė ne ilgesnė kaip 72 valandos.

| 4.2. | Į Reglamento (ES) 2016/2336 I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti vandenyse, kurių gylis, nurodytas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 m. Atsitiktinai sužvejoti giliavandeniai rykliai, kurių žvejyba šiuo reglamentu ir kitais Sąjungos teisės aktais yra draudžiama, užregistruojami, kiek įmanoma nesužalojami ir nedelsiant paleidžiami. Giliavandeniai rykliai, kuriems taikomi laimikio limitai, laikomi laive. Toks laimikis iškraunamas ir įskaitomas į kvotas. Tais atvejais, kai atitinkamai valstybei narei kvota neskirta arba jos nepakanka, Komisija gali taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį. Jeigu kurios nors valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 4.1 punkte nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Žvejybos tam tikrais Biskajos įlankoje leidžiamais velkamaisiais žvejybos įrankiais sąlygos.
  Nukrypstant nuo reglamento (EB) Nr. 494/2002, nustatančio papildomas technines priemones, skirtas merlūzų išteklių atkūrimui ICES 3–7 parajonių ir ICES 8a, 8b 8d ir 8e sektoriuose, 5 straipsnio 2 dalyje nustatytų nuostatų, žvejybos veikla naudojant tralus, jūrinius užmetamuosius tinklus ir panašius žvejybos įrankius, išskyrus sijinius tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 70–99 mm, yra leidžiama Reglamento (EB) Nr. 494/2002 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytame rajone, jeigu žvejybos įrankyje yra pritvirtintas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis 100 mm. |
| --- | --- |

4.3.

Nukrypstant nuo reglamento (EB) Nr. 494/2002, nustatančio papildomas technines priemones, skirtas merlūzų išteklių atkūrimui ICES 3–7 parajonių ir ICES 8a, 8b 8d ir 8e sektoriuose, 5 straipsnio 2 dalyje nustatytų nuostatų, žvejybos veikla naudojant tralus, jūrinius užmetamuosius tinklus ir panašius žvejybos įrankius, išskyrus sijinius tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 70–99 mm, yra leidžiama Reglamento (EB) Nr. 494/2002 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytame rajone, jeigu žvejybos įrankyje yra pritvirtintas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis 100 mm.

---

(1)  Su Azorų salomis besiribojančiuose vandenyse, į kuriuos Portugalija turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, sužvejotoms paprastosioms stauridėms (Trachurus pictaratus) mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis netaikomas.

(2)  ICES 9 parajonyje ir CECAF 34.1.2 rajone taikomas 9 cm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis.

(3)  Visuose tos rytinės vidurio Atlanto dalies vandenyse, kurie apima CECAF regiono 34 žvejybos zonos 34.1.1, 34.1.2 ir 34.1.3 kvadratus ir 34.2.0 parajonį, taikoma 450 g išdarinėtos žuvies svorio vertė.

(4)  ICES 8 ir 9 parajonių Sąjungos vandenyse taikomas 130 mm mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis.

(5)  Nutrauktos žnyplės gali sudaryti ne daugiau kaip 1 % bendro bučiais sužvejotų paprastųjų uolinių krabų svorio. Jei paprastieji uoliniai krabai sugaunami kitu žvejybos įrankiu, leidžiama iškrauti ne daugiau kaip 75 kg nutrauktų krabų žnyplių.

(6)  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/201315 straipsnio, europinių sardinių, europinių ančiuvių, atlantinių silkių, paprastųjų stauridžių ir atlantinių skumbrių mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai netaikomi, jeigu šie ištekliai sudaro ne daugiau kaip 10 % viso laive laikyto kiekvienos iš šių rūšių laimikio gyvojo svorio.

Neverslinio dydžio europinių sardinių, europinių ančiuvių, atlantinių silkių, paprastųjų stauridžių arba atlantinių skumbrių, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, procentinė išraiška apskaičiuojama kaip visų laive laikytų jūrų gyvūnų gyvojo svorio atlikus rūšiavimą arba iškrovus dalis.

Procentinė išraiška gali būti apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, vežant, sandėliuojant, demonstruojant arba parduodant.

(7)  Ne daugiau kaip 5 % šio kiekio gali sudaryti 12–15 cm dydžio paprastosios stauridės. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, laimikio svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. Šios nuostatos netaikomos laimikiui, kuriam taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį.

(8)  Ši nuostata nedaro poveikio Reglamento (EB) Nr. 494/2002 2 straipsniui.

(9)  Vykdant specializuotąją norveginių omarų (Nephrops norvegicus) žvejybą ICEC 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratuose, pritvirtinamas kvadratinių akių tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm, arba lygiavertis selektyvumo didinimo įtaisas. Vykdant specializuotąją paprastųjų jūrų liežuvių žvejybą naudojant sijinius tralus, priekinėje viršutinėje tinklo pusėje pritvirtinamas tinklinis audeklas, kurio akių dydis ne mažesnis kaip 180 mm.

(10)  Specializuotajai paprastųjų jūrų velnių žvejybai naudojamas ne mažesnis kaip 220 mm tinklo akių dydis.

(11)  Europinių sardinių žvejybai gali būti naudojamas mažesnis kaip 40 mm tinklo akių dydis.

---

VIII PRIEDAS

BALTIJOS JŪRA

A DALIS

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

| Rūšis | Geografiniai rajonai | Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis |
| --- | --- | --- |
| Atlantinės menkės (Gadus morhua) | 22–32 pakvadračiai | 35 cm |
| Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) | 22–32 pakvadračiai | 25 cm |
| Atlantinės lašišos (Salmo salar) | 22–30 pakvadračiai ir 32 pakvadratis | 60 cm |
| 31 pakvadratis | 50 cm |
| Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus) | 22–25 pakvadračiai | 23 cm |
| 26, 27 ir 28 pakvadračiai | 21 cm |
| 29–32 pakvadračiai į pietus nuo 59° | 18 cm |
| Paprastieji otai (Psetta maxima) | 22–32 pakvadračiai | 30 cm |
| Švelnieji rombai (Scophthalmus rhombus) | 22–32 pakvadračiai | 30 cm |
| Europiniai upiniai unguriai (Anguilla anguilla) | 22–32 pakvadračiai | 35 cm |
| Paprastieji šlakiai (Salmo trutta) | 22–25 ir 29–32 pakvadračiai | 40 cm |
| 26, 27 ir 28 pakvadračiai | 50 cm |

Rūšis

Geografiniai rajonai

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis

Atlantinės menkės (Gadus morhua)

22–32 pakvadračiai

35 cm

Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa)

22–32 pakvadračiai

25 cm

Atlantinės lašišos (Salmo salar)

22–30 pakvadračiai ir 32 pakvadratis

60 cm

31 pakvadratis

50 cm

Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus)

22–25 pakvadračiai

23 cm

26, 27 ir 28 pakvadračiai

21 cm

29–32 pakvadračiai į pietus nuo 59°

18 cm

Paprastieji otai (Psetta maxima)

22–32 pakvadračiai

30 cm

Švelnieji rombai (Scophthalmus rhombus)

22–32 pakvadračiai

30 cm

Europiniai upiniai unguriai (Anguilla anguilla)

22–32 pakvadračiai

35 cm

Paprastieji šlakiai (Salmo trutta)

22–25 ir 29–32 pakvadračiai

40 cm

26, 27 ir 28 pakvadračiai

50 cm

B DALIS

Tinklo akių dydžiai

1.   Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai

| 1.1. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, laivai turi naudoti T90 tipo tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 120 mm, arba tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 105 mm su įrengtu 120 mm BACOMA išplaukimo langu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį ir nepaisant 1.1 punkto, Baltijos jūroje laivai gali naudoti toliau pateiktoje lentelėje nurodytus mažesnio akių dydžio tinklus, jeigu:






  i) | laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių priegauda neviršija 10 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio arba |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių priegauda neviršija 10 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio arba

| ii) | naudojamasi kitais selektyvumo pakeitimais, kuriuos vienos ar kelių valstybių narių prašymu yra įvertinęs ŽMTEK ir patvirtinusi Komisija. Tais selektyvumo pakeitimais užtikrinamos tokios pačios arba geresnės selektyvumo charakteristikos atlantinių menkių atžvilgiu kaip ir tos, kurios užtikrinamos atitinkamai T90 tipo tinklu, kurio akių dydis 120 mm, arba tinklu, kurio akių dydis 105 mm su įrengtu 120 mm BACOMA išplaukimo langu. |
| --- | --- |

ii)

naudojamasi kitais selektyvumo pakeitimais, kuriuos vienos ar kelių valstybių narių prašymu yra įvertinęs ŽMTEK ir patvirtinusi Komisija. Tais selektyvumo pakeitimais užtikrinamos tokios pačios arba geresnės selektyvumo charakteristikos atlantinių menkių atžvilgiu kaip ir tos, kurios užtikrinamos atitinkamai T90 tipo tinklu, kurio akių dydis 120 mm, arba tinklu, kurio akių dydis 105 mm su įrengtu 120 mm BACOMA išplaukimo langu.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 90 mm | 22–23 pakvadračiuose | Specializuotoji plekšniažuvių žvejyba (1)

  Specializuotoji paprastųjų merlangų žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 32 mm | 22–27 pakvadračiuose | Specializuotoji atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, paprastųjų stauridžių ir šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | 22–27 pakvadračiuose | Specializuotoji šprotų žvejyba (2) |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji kitų rūšių, išskyrus plekšniažuves, ir kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | 28–32 pakvadračiuose | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba |
| Mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji paprastųjų tobių žvejyba |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 90 mm

22–23 pakvadračiuose

Specializuotoji plekšniažuvių žvejyba (1)

Specializuotoji paprastųjų merlangų žvejyba

Ne mažesnis kaip 32 mm

22–27 pakvadračiuose

Specializuotoji atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, paprastųjų stauridžių ir šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba

Ne mažesnis kaip 16 mm

22–27 pakvadračiuose

Specializuotoji šprotų žvejyba (2)

Ne mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji kitų rūšių, išskyrus plekšniažuves, ir kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

Ne mažesnis kaip 16 mm

28–32 pakvadračiuose

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių, kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba

Mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji paprastųjų tobių žvejyba

2.   Pagrindiniai statomųjų tinklų akių dydžiai

| 2.1. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, laivai turi naudoti tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis kaip 110 mm, o atlantinių lašišų žvejybos atveju – ne mažesnis kaip 157 mm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį ir nepaisant 2.1 punkto, Baltijos jūroje laivai gali naudoti toliau pateiktoje lentelėje nurodytus mažesnio akių dydžio tinklus, jeigu laikomasi toje lentelėje išdėstytų susijusių sąlygų, o atlantinių menkių priegauda neviršija 10 % bendro visų jūrų biologinių išteklių laimikio, iškraunamo po kiekvieno žvejybos reiso, gyvojo svorio arba 5 atlantinių lašišų egzempliorių. |
| --- | --- |

2.2.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos (3) |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 90 mm | Visas rajonas | Specializuotoji plekšniažuvių žvejyba |
| Mažesnis kaip 90 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba. |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos (3)

Ne mažesnis kaip 90 mm

Visas rajonas

Specializuotoji plekšniažuvių žvejyba

Mažesnis kaip 90 mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių žuvų rūšių žvejyba

Ne mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji rūšių, kurioms netaikomi laimikio limitai ir kurios nėra nurodytos kitoje lentelės vietoje, žvejyba.

C DALIS

Žvejybos draudimo ar ribojimo rajonai

| 1. | Žvejybos velkamaisiais žvejybos įrankiais apribojimai
  Visus metus draudžiama žvejoti bet kokiais velkamaisiais žvejybos įrankiais geografiniame rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:






  — | 54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos |
| --- | --- | --- |

1.

Visus metus draudžiama žvejoti bet kokiais velkamaisiais žvejybos įrankiais geografiniame rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:

—

54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos

| — | 54°21′ šiaurės platumos, 14°40′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°21′ šiaurės platumos, 14°40′ rytų ilgumos

| — | 54°17′ šiaurės platumos, 14°33′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°17′ šiaurės platumos, 14°33′ rytų ilgumos

| — | 54°07′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°07′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos

| — | 54°10′ šiaurės platumos, 14°21′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°10′ šiaurės platumos, 14°21′ rytų ilgumos

| — | 54°14′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°14′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos

| — | 54°17′ šiaurės platumos, 14°17′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°17′ šiaurės platumos, 14°17′ rytų ilgumos

| — | 54°24′ šiaurės platumos, 14°11′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°24′ šiaurės platumos, 14°11′ rytų ilgumos

| — | 54°27′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°27′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos

| — | 54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos

2.   Atlantinių lašišų ir šlakių žvejybos apribojimai

| 2.1. | Specializuotoji atlantinių lašišų (Salmo salar) arba paprastųjų šlakių (Salmo trutta) žvejyba yra draudžiama:






  a) | kiekvienais metais nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 15 d. – 22–31 pakvadračių vandenyse; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

kiekvienais metais nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 15 d. – 22–31 pakvadračių vandenyse;

| b) | kiekvienais metais nuo birželio 15 d. iki rugsėjo 30 d. – 32 pakvadračio vandenyse. |
| --- | --- |

b)

kiekvienais metais nuo birželio 15 d. iki rugsėjo 30 d. – 32 pakvadračio vandenyse.

| 2.2. | Per nustatytą žvejybos draudimo laikotarpį rajonas, kuriame draudžiama žvejoti, turi būti toliau kaip keturios jūrmylės, matuojant nuo bazinių linijų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Laive leidžiama laikyti atlantines lašišas (Salmo salar) arba paprastuosius šlakius (Salmo trutta), jeigu jie sužvejoti tinklinėmis gaudyklėmis. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Rygos įlankai taikomos specialiosios priemonės

| 3.1. | Laivai, pageidaujantys žvejoti 28-1 pakvadratyje, turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduotus žvejybos leidimus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Valstybės narės užtikrina, kad 3.1 punkte nurodytą žvejybos leidimą turintys laivai būtų įtraukti į sąrašą, kuriame nurodomas jų pavadinimas ir registracijos numeris vidaus registre, ir tas sąrašas turi būti viešai skelbiamas interneto svetainėje, kurios adresą kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Į sąrašą įtraukti laivai turi atitikti šias sąlygas:






  a) | į sąrašus įtraukto laivo bendroji variklio galia (kW) turi būti ne didesnė nei ta, kuri kiekvienos valstybės narės atveju buvo užfiksuota 2000–2001 m. 28-1 pakvadratyje, ir |
| --- | --- | --- |

3.3.

a)

į sąrašus įtraukto laivo bendroji variklio galia (kW) turi būti ne didesnė nei ta, kuri kiekvienos valstybės narės atveju buvo užfiksuota 2000–2001 m. 28-1 pakvadratyje, ir

| b) | laivo variklio galia nė vienu momentu neturi viršyti 221 kW. |
| --- | --- |

b)

laivo variklio galia nė vienu momentu neturi viršyti 221 kW.

| 3.4. | Kiekvieną konkretų laivą, įtrauktą į 3.2 punkte nurodytą sąrašą, galima pakeisti kitu laivu arba laivais, jeigu:






  a) | pakeitus laivą 3.3 punkto a papunktyje nurodyta bendroji variklio galia atitinkamos valstybės narė atveju nepadidėja ir |
| --- | --- | --- |

3.4.

a)

pakeitus laivą 3.3 punkto a papunktyje nurodyta bendroji variklio galia atitinkamos valstybės narė atveju nepadidėja ir

| b) | pakeičiančiojo laivo variklio galia nė vienu momentu neviršija 221 kW. |
| --- | --- |

b)

pakeičiančiojo laivo variklio galia nė vienu momentu neviršija 221 kW.

| 3.5. | Kiekvieno laivo, įtraukto į 3.2 punkte nurodytą sąrašą, variklį galima pakeisti, jeigu:






  a) | pakeitus variklį laivo variklio galia nė vienu momentu neviršija 221 kW ir |
| --- | --- | --- |

3.5.

a)

pakeitus variklį laivo variklio galia nė vienu momentu neviršija 221 kW ir

| b) | pakeičiančiojo variklio galia yra tokia, kad pakeitus variklį 3.3 punkto a papunktyje nurodyta bendroji variklio galia atitinkamos valstybės narės atveju nepadidėja. |
| --- | --- |

b)

pakeičiančiojo variklio galia yra tokia, kad pakeitus variklį 3.3 punkto a papunktyje nurodyta bendroji variklio galia atitinkamos valstybės narės atveju nepadidėja.

| 3.6. | Draudžiama žvejoti tralais 28-1 pakvadračio vandenyse, kurių gylis yra mažesnis kaip 20 m. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Žvejybos ribojimo rajonai

| 4.1. | Kiekvienais metais nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d. draudžiama bet kokia žvejybos veikla rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal koordinačių sistemą WGS84:






  a) | 1 rajonas






  — | 55°45′ šiaurės platumos, 15°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.

a)

1 rajonas

—

55°45′ šiaurės platumos, 15°30′ rytų ilgumos

| — | 55°45′ šiaurės platumos, 16°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°45′ šiaurės platumos, 16°30′ rytų ilgumos

| — | 55°00′ šiaurės platumos, 16°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°00′ šiaurės platumos, 16°30′ rytų ilgumos

| — | 55°00′ šiaurės platumos, 16°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°00′ šiaurės platumos, 16°00′ rytų ilgumos

| — | 55°15′ šiaurės platumos, 16°00′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°15′ šiaurės platumos, 16°00′ rytų ilgumos

| — | 55°15′ šiaurės platumos, 15°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°15′ šiaurės platumos, 15°30′ rytų ilgumos

| — | 55°45′ šiaurės platumos, 15°30′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°45′ šiaurės platumos, 15°30′ rytų ilgumos

| b) | 2 rajonas






  — | 55°00′ šiaurės platumos, 19°14′ rytų ilgumos |
| --- | --- | --- |

b)

2 rajonas

—

55°00′ šiaurės platumos, 19°14′ rytų ilgumos

| — | 54°48′ šiaurės platumos, 19°20′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°48′ šiaurės platumos, 19°20′ rytų ilgumos

| — | 54°45′ šiaurės platumos, 19°19′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°45′ šiaurės platumos, 19°19′ rytų ilgumos

| — | 54°45′ šiaurės platumos, 18°55′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°45′ šiaurės platumos, 18°55′ rytų ilgumos

| — | 55°00′ šiaurės platumos, 19°14′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°00′ šiaurės platumos, 19°14′ rytų ilgumos

| c) | 3 rajonas






  — | 56°13′ šiaurės platumos, 18°27′ rytų ilgumos |
| --- | --- | --- |

c)

3 rajonas

—

56°13′ šiaurės platumos, 18°27′ rytų ilgumos

| — | 56°13′ šiaurės platumos, 19°31′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°13′ šiaurės platumos, 19°31′ rytų ilgumos

| — | 55°59′ šiaurės platumos, 19°13′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°59′ šiaurės platumos, 19°13′ rytų ilgumos

| — | 56°03′ šiaurės platumos, 19°06′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°03′ šiaurės platumos, 19°06′ rytų ilgumos

| — | 56°00′ šiaurės platumos, 18°51′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°00′ šiaurės platumos, 18°51′ rytų ilgumos

| — | 55°47′ šiaurės platumos, 18°57′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°47′ šiaurės platumos, 18°57′ rytų ilgumos

| — | 55°30′ šiaurės platumos, 18°34′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°30′ šiaurės platumos, 18°34′ rytų ilgumos

| — | 56°13′ šiaurės platumos, 18°27′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°13′ šiaurės platumos, 18°27′ rytų ilgumos

| 4.2. | Specializuotąją atlantinių lašišų žvejybą leidžiama vykdyti žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais ir sieniniais tinklais, kurių akių dydis yra 157 mm ar didesnis, arba dreifuojančiomis ūdomis. Laive neleidžiama laikyti jokių kitų žvejybos įrankių. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | 5.2 punkte nurodytais žvejybos įrankiais specializuotąją atlantinių menkių žvejybą vykdyti draudžiama. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Europinių upinių plekšnių ir paprastųjų otų žvejybos apribojimai

| 5.1. | Draudžiama laive laikyti šių toliau nurodytuose geografiniuose rajonuose ir toliau nurodytais laikotarpiais sužvejotų rūšių žuvis:







  Rūšis | Geografiniai rajonai | Laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| Europinės upinės plekšnės | 26–29 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ šiaurės platumos | Vasario 15 d.–gegužės 15 d. |
| 32 pakvadratis | Vasario 15 d.–gegužės 31 d. |
| Paprastieji otai | 25, 26 ir 28 pakvadračiai į pietus nuo 56° 50′ šiaurės platumos | Birželio 1 d.–liepos 31 d. |

5.1.

Rūšis

Geografiniai rajonai

Laikotarpis

Europinės upinės plekšnės

26–29 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ šiaurės platumos

Vasario 15 d.–gegužės 15 d.

32 pakvadratis

Vasario 15 d.–gegužės 31 d.

Paprastieji otai

25, 26 ir 28 pakvadračiai į pietus nuo 56° 50′ šiaurės platumos

Birželio 1 d.–liepos 31 d.

| 5.2. | Specializuotoji žvejyba tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maišo tinklinio audeklo akių dydis 90 mm ar didesnis, arba žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais ar sieniniais tinklais, kurių akių dydis 90 mm ar didesnis, yra draudžiama. 6.1 punkte nurodytais laikotarpiais europinių upinių plekšnių ir paprastųjų otų priegaudą leidžiama laikyti laive ir iškrauti, jeigu ji sudaro ne daugiau kaip 10 % gyvojo bendro laive laikyto laimikio svorio. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Europinių ungurių žvejybos apribojimai

Draudžiama laive laikyti aktyviaisiais žvejybos įrankiais sužvejotus europinius ungurius. Jeigu europiniai unguriai sužvejojami atsitiktinai, jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami.

---

(1)  Sijinius tralus naudoti draudžiama.

(2)  Laimikį gali sudaryti iki 45 % atlantinių silkių gyvojo svorio.

(3)  Laivams, kurių bendras ilgis yra mažesnis kaip 12 m, draudžiama žvejoti žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, jeigu jų ilgis viršija 9 km, o laivams, kurių bendrasis ilgis yra didesnis kaip 12 m, draudžiama žvejoti minėtais tinklais, jeigu jų ilgis viršija 21 km. Žvejojant tokiais žvejybos įrankiais panardinimo trukmė gali būti ne ilgesnė kaip 48 valandos, išskyrus tuo atveju, jeigu žvejojama po ledu.

---

IX PRIEDAS

VIDURŽEMIO JŪRA

A DALIS

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

| Rūšis | Visas rajonas |
| --- | --- |
| Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax) | 25 cm |
| Mažieji sargai (Diplodus annularis) | 12 cm |
| Dryžieji dančiukai (Diplodus puntazzo) | 18 cm |
| Baltieji sargai (Diplodus sargus) | 23 cm |
| Paprastieji jūrų karosai (Diplodus vulgaris) | 18 cm |
| Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus) | 9 cm (1) |
| Gruperiai meros (Epinephelus spp.) | 45 cm |
| Atlantiniai dumblarausiai karosai (Lithognathus mormyrus) | 20 cm |
| Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius) | 20 cm |
| Paprastosios barzdotės (Mullus spp.) | 11 cm |
| Sidabriniai pagelai (Pagellus acarne) | 17 cm |
| Raudonpelekiai pagelai (Pagellus bogaraveo) | 33 cm |
| Raudonieji pagelai (Pagellus erythrinus) | 15 cm |
| Paprastieji pagrai (Pagrus pagrus) | 18 cm |
| Amerikiniai rudieji ešeriai (Polyprion americanus) | 45 cm |
| Europinės sardinės (Sardina pilchardus) | 11 cm (2), (4) |
| Atlantinės skumbrės (Scomber spp.) | 18 cm |
| Europiniai jūrų liežuviai (Solea vulgaris) | 20 cm |
| Auksaspalvės dorados (Sparus aurata) | 20 cm |
| Paprastosios stauridės (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) | 20 mm KI (3) |
| 70 mm VI (3) |
| Europiniai omarai (Homarus gammarus) | 105 mm KI (3) |
| 300 mm VI (3) |
| Dygliuotieji langustai (Palinuridae) | 90 mm KI (3) |
| Ilganosės rausvosios krevetės (Parapenaeus longirostris) | 20 mm KI (3) |
| Šukutės (Pecten jacobeus) | 10 cm |
| Geldutės (Venerupis spp.) | 25 cm |
| Moliuskai (Venus spp.) | 25 cm |

Rūšis

Visas rajonas

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax)

25 cm

Mažieji sargai (Diplodus annularis)

12 cm

Dryžieji dančiukai (Diplodus puntazzo)

18 cm

Baltieji sargai (Diplodus sargus)

23 cm

Paprastieji jūrų karosai (Diplodus vulgaris)

18 cm

Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus)

9 cm (1)

Gruperiai meros (Epinephelus spp.)

45 cm

Atlantiniai dumblarausiai karosai (Lithognathus mormyrus)

20 cm

Europinės jūrinės lydekos (Merluccius merluccius)

20 cm

Paprastosios barzdotės (Mullus spp.)

11 cm

Sidabriniai pagelai (Pagellus acarne)

17 cm

Raudonpelekiai pagelai (Pagellus bogaraveo)

33 cm

Raudonieji pagelai (Pagellus erythrinus)

15 cm

Paprastieji pagrai (Pagrus pagrus)

18 cm

Amerikiniai rudieji ešeriai (Polyprion americanus)

45 cm

Europinės sardinės (Sardina pilchardus)

11 cm (2), (4)

Atlantinės skumbrės (Scomber spp.)

18 cm

Europiniai jūrų liežuviai (Solea vulgaris)

20 cm

Auksaspalvės dorados (Sparus aurata)

20 cm

Paprastosios stauridės (Trachurus spp.)

15 cm

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

20 mm KI (3)

70 mm VI (3)

Europiniai omarai (Homarus gammarus)

105 mm KI (3)

300 mm VI (3)

Dygliuotieji langustai (Palinuridae)

90 mm KI (3)

Ilganosės rausvosios krevetės (Parapenaeus longirostris)

20 mm KI (3)

Šukutės (Pecten jacobeus)

10 cm

Geldutės (Venerupis spp.)

25 cm

Moliuskai (Venus spp.)

25 cm

B DALIS

Tinklo akių dydžiai

| 1. | Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai |
| --- | --- |

1.

Viduržemio jūroje leidžiami toliau nurodyti tinklo akių dydžiai.

| Tinklo akių dydis (5) | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Tralo maišas iš tinklinio audeklo, kurio kvadratinių akių dydis ne mažesnis kaip 40 mm (6) | Visas rajonas | Tinkamai pagrįstu laivo savininko prašymu kaip alternatyvą tralo maišui iš tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis – 40 mm, leidžiama naudoti tralo maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis 50 mm2 |
| Ne mažesnis kaip 20 mm | Visas rajonas | Specializuotoji sardinių ir europinių ančiuvių žvejyba |

Tinklo akių dydis (5)

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Tralo maišas iš tinklinio audeklo, kurio kvadratinių akių dydis ne mažesnis kaip 40 mm (6)

Visas rajonas

Tinkamai pagrįstu laivo savininko prašymu kaip alternatyvą tralo maišui iš tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis – 40 mm, leidžiama naudoti tralo maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis 50 mm2

Ne mažesnis kaip 20 mm

Visas rajonas

Specializuotoji sardinių ir europinių ančiuvių žvejyba

| 2. | Pagrindiniai apsupamųjų tinklų akių dydžiai |
| --- | --- |

2.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 14 mm | Visas rajonas | Nenurodyta |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 14 mm

Visas rajonas

Nenurodyta

| 3. | Pagrindiniai statomųjų tinklų akių dydžiai |
| --- | --- |

3.

Viduržemio jūroje leidžiami toliau nurodyti statomųjų dugninių žiauninių tinklų akių dydžiai.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Nenurodyta |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Nenurodyta

| 4. | Galiojančios nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo 1, 2 ir 3 punktuose nustatytų nuostatų dėl laivo traukiamųjų tinklų arba kranto traukiamųjų tinklų, kurioms poveikio turi Reglamento (EB) Nr. 1967/200619 straipsnyje nurodytas valdymo planas ir kurios priimtos vadovaujantis to reglamento 9 straipsniu, toliau taikomos, išskyrus atvejus, kai šio reglamento 15 straipsnyje nustatyta kitaip. |
| --- | --- |

4.

C DALIS

Žvejybos įrankių naudojimo apribojimai

1.   Dragų naudojimo apribojimai

Dragos plotis turi būti ne didesnis kaip 3 m, išskyrus specializuotajai pinčių žvejybai skirtas dragas.

2.   Gaubiamųjų tinklų naudojimo apribojimai

Gaubiamųjų tinklų ir traukiamųjų tinklų be sutraukiamojo lyno ilgis neturi būti didesnis kaip 800 m, o plotis vandenyje – 120 m, išskyrus tuo atveju, jeigu gaubiamaisiais tinklais vykdoma specializuotoji tunų žvejyba.

3.   Statomųjų tinklų naudojimo apribojimai

| 3.1. | Draudžiama naudoti šiuos statomuosius tinklus: |
| --- | --- |

3.1.

| a) | sieninius tinklus, kurių plotis vandenyje didesnis nei 4 m; |
| --- | --- |

a)

sieninius tinklus, kurių plotis vandenyje didesnis nei 4 m;

| b) | dugninius statomuosius žiauninius tinklus arba kombinuotuosius sieninius ir žiauninius tinklus, kurių plotis vandenyje didesnis nei 10 m, išskyrus tuo atveju, jeigu šie tinklai yra trumpesni kaip 500 m ir jeigu leidžiama naudoti tinklus, kurių plotis vandenyje yra ne didesnis nei 30 m. |
| --- | --- |

b)

dugninius statomuosius žiauninius tinklus arba kombinuotuosius sieninius ir žiauninius tinklus, kurių plotis vandenyje didesnis nei 10 m, išskyrus tuo atveju, jeigu šie tinklai yra trumpesni kaip 500 m ir jeigu leidžiama naudoti tinklus, kurių plotis vandenyje yra ne didesnis nei 30 m.

| 3.2. | Draudžiama naudoti žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus arba sieninius tinklus, kurių gijos storis didesnis kaip 0,5 mm. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Draudžiama laikyti laive ar užmesti daugiau kaip 2 500 m kombinuotuosius žiauninius ir sieninius tinklus ir 6 000 m žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus arba sieninius tinklus. |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | Ūdų naudojimo apribojimai |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Dugninėmis ūdomis žvejojantiems laivams draudžiama turėti arba užmesti daugiau kaip 5 000 kabliukų, išskyrus į ilgesnės kaip 3 dienų trukmės žvejybos reisus išplaukiančius laivus, kuriems leidžiama turėti arba užmesti ne daugiau kaip 7 000 kabliukų. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Paviršinėmis ūdomis žvejojantiems laivams draudžiama turėti arba užmesti didesnį vienam laivui skirtą kabliukų skaičių, nei nustatyta toliau: |
| --- | --- |

4.2.

| a) | 2 500 kabliukų, jeigu vykdoma specializuotoji paprastųjų durklažuvių žvejyba, ir |
| --- | --- |

a)

2 500 kabliukų, jeigu vykdoma specializuotoji paprastųjų durklažuvių žvejyba, ir

| b) | 5 000 kabliukų, jeigu vykdoma specializuotoji ilgapelekių tunų žvejyba. |
| --- | --- |

b)

5 000 kabliukų, jeigu vykdoma specializuotoji ilgapelekių tunų žvejyba.

| 4.3. | Laive, išplaukiančiame į ilgesnės kaip 2 dienų trukmės žvejybos reisus, galima turėti tokį patį atsarginių kabliukų skaičių. |
| --- | --- |

4.3.

| 5. | Bučių naudojimo apribojimai
  Kiekviename laive leidžiama turėti ar naudoti ne daugiau kaip 250 bučių giliavandenių vėžiagyvių gaudymo tikslu. |
| --- | --- |

5.

Kiekviename laive leidžiama turėti ar naudoti ne daugiau kaip 250 bučių giliavandenių vėžiagyvių gaudymo tikslu.

| 6. | Specializuotosios raudonpelekių pagelų žvejybos apribojimai
  Specializuotąją raudonpelekių pagelų (Pagellus bogaraveo) žvejybą draudžiama vykdyti šiais žvejybos įrankiais:






  — | žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklo akių dydis mažesnis kaip 100 mm, |
| --- | --- | --- |

6.

Specializuotąją raudonpelekių pagelų (Pagellus bogaraveo) žvejybą draudžiama vykdyti šiais žvejybos įrankiais:

—

žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklo akių dydis mažesnis kaip 100 mm,

| — | ūdomis su kabliukais, kurių bendras ilgis mažesnis kaip 3,95 cm, o plotis – mažesnis kaip 1,65 cm. |
| --- | --- |

—

ūdomis su kabliukais, kurių bendras ilgis mažesnis kaip 3,95 cm, o plotis – mažesnis kaip 1,65 cm.

| 7. | Žvejybos žeberkliniais šautuvais apribojimai
  Draudžiama žvejoti žeberkliniais šautuvais, jeigu jie naudojami kartu su povandeniniu kvėpavimo aparatu (akvalangu) arba naktį nuo saulėlydžio iki saulėtekio. |
| --- | --- |

7.

Draudžiama žvejoti žeberkliniais šautuvais, jeigu jie naudojami kartu su povandeniniu kvėpavimo aparatu (akvalangu) arba naktį nuo saulėlydžio iki saulėtekio.

---

(1)  Valstybės narės mažiausią išteklių išsaugojimą užtikrinantį orientacinį dydį gali konvertuoti į 110 egzempliorių viename kg.

(2)  Valstybės narės mažiausią išteklių išsaugojimą užtikrinantį orientacinį dydį gali konvertuoti į 55 egzempliorių viename kg.

(3)  KI – karapakso ilgis; BI – bendras ilgis.

(4)  Šis mažiausią išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis netaikomas europinių sardinių mailiui, kuris iškraunamas žmonėms vartoti, jeigu jis sužvejojamas laivo traukiamaisiais tinklais arba kranto traukiamaisiais tinklais ir jo žvejyba leidžiama pagal nacionalines nuostatas, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnyje nurodytame valdymo plane, su sąlyga, kad atitinkami europinių sardinių ištekliai atitinka saugias biologines ribas.

(5)  Draudžiama naudoti tinklinį audeklą, kurio gijos storis didesnis kaip 3 mm, arba daugiagijį tinklinį audeklą ir visose dugninio tralo dalyse draudžiama naudoti tinklinį audeklą, kurio gijos storis didesnis kaip 6 mm.

(6)  Laive leidžiama turėti ir naudoti tik vienos rūšies tinklą (iš tinklinio audeklo 40 mm dydžio kvadratinėmis akimis arba 50 mm dydžio rombinėmis akimis).

---

X PRIEDAS

JUODOJI JŪRA

A DALIS

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

| Rūšis | Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis |
| --- | --- |
| Paprastasis otas (Psetta maxima) | 45 cm |

Rūšis

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis

Paprastasis otas (Psetta maxima)

45 cm

B DALIS

Tinklo akių dydžiai

1.   Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių, naudojamų demersinių žuvų išteklių žvejybai, tinklo akių dydžiai

Juodojoje jūroje leidžiami toliau nurodyti tinklo akių dydžiai:

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 40 mm | Visas rajonas | Pagrįstu laivo savininko prašymu kaip alternatyvą tralo maišo tinkliniam audiniui, kurio kvadratinių akių dydis – 40 mm, leidžiama naudoti tralo maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis 50 mm (1) |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 40 mm

Visas rajonas

Pagrįstu laivo savininko prašymu kaip alternatyvą tralo maišo tinkliniam audiniui, kurio kvadratinių akių dydis – 40 mm, leidžiama naudoti tralo maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis 50 mm (1)

2.   Pagrindiniai statomųjų tinklų akių dydžiai

Juodojoje jūroje leidžiami toliau nurodyti statomųjų tinklų akių dydžiai:

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 400 mm | Visas rajonas | Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai, kai jie naudojami paprastųjų otų žvejybai |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 400 mm

Visas rajonas

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai, kai jie naudojami paprastųjų otų žvejybai

3.   Tralų ir dragų naudojimo apribojimai

Tralus ir dragas draudžiama naudoti didesniame kaip 1 000 m gylyje.

---

(1)  Laive leidžiama turėti ir naudoti tik vienos rūšies tinklą (iš tinklinio audeklo 40 mm dydžio kvadratinėmis akimis arba 50 mm dydžio rombinėmis akimis).

---

XI PRIEDAS

SĄJUNGOS VANDENYS INDIJOS VANDENYNE IR VAKARINĖJE ATLANTO VANDENYNO DALYJE

A DALIS

1.   Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai

Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiami toliau nurodyti tinklo akių dydžiai.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 100 mm | Visi Gvianos (Prancūzijos departamentas) priekrantės vandenys, į kurias Prancūzija turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai | Nenurodyta |
| Ne mažesnis kaip 45 mm | Visi Gvianos (Prancūzijos departamentas) priekrantės vandenys, į kurias Prancūzija turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai | Specializuotoji krevečių (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) žvejyba. |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 100 mm

Visi Gvianos (Prancūzijos departamentas) priekrantės vandenys, į kurias Prancūzija turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai

Nenurodyta

Ne mažesnis kaip 45 mm

Visi Gvianos (Prancūzijos departamentas) priekrantės vandenys, į kurias Prancūzija turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai

Specializuotoji krevečių (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) žvejyba.

2.   Pagrindiniai apsupamųjų tinklų akių dydžiai

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 14 mm | Visas rajonas | Nenurodyta |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 14 mm

Visas rajonas

Nenurodyta

B DALIS

Žvejybos draudimo ar ribojimo rajonai

Žvejybos veiklos apribojimai 24 mylių zonoje aplink Majotą

Laivams draudžiama naudoti gaubiamuosius tinklus tunų ir tunams giminingų žuvų tuntų žvejybai 24 jūrmylių nuo Majoto pakrantės atstumu, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys.

---

XII PRIEDAS

NEAFC REGULIUOJAMAS RAJONAS

A DALIS

Mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai

| Rūšis | NEAFC |
| --- | --- |
| Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus) | 30 cm |
| Paprastosios molvos (Molva molva) | 63 cm |
| Melsvosios molvos (Molva dipterygia) | 70 cm |
| Atlantinės skumbrės (Scomber spp.) | 30 cm |
| Atlantinės silkės (Clupea harengus) | 20 cm |

Rūšis

NEAFC

Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus)

30 cm

Paprastosios molvos (Molva molva)

63 cm

Melsvosios molvos (Molva dipterygia)

70 cm

Atlantinės skumbrės (Scomber spp.)

30 cm

Atlantinės silkės (Clupea harengus)

20 cm

B DALIS

Tinklo akių dydžiai

1.   Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai

NEAFC reguliuojamame rajone leidžiami toliau nurodyti tralo maišo tinklinio audeklo akių dydžiai.

| Tralo maišo tinklinio audeklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 100 mm | Visas rajonas | Nenurodyta |
| Ne mažesnis kaip 35 mm | Visas rajonas | Specializuotoji šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba |
| Ne mažesnis kaip 32 mm | ICES 1 ir 2 parajoniai | Specializuotoji šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) žvejyba
  Pritvirtinamas rūšiuojamasis tinklelis, kurio strypeliai vienas nuo kito nutolę ne didesniu kaip 22 mm atstumu. |
| Ne mažesnis kaip 16 mm | Visas rajonas | Specializuotoji atlantinių skumbrių, paprastųjų stintenių ir argentinų žvejyba |

Tralo maišo tinklinio audeklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 100 mm

Visas rajonas

Nenurodyta

Ne mažesnis kaip 35 mm

Visas rajonas

Specializuotoji šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba

Ne mažesnis kaip 32 mm

ICES 1 ir 2 parajoniai

Specializuotoji šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) žvejyba

Pritvirtinamas rūšiuojamasis tinklelis, kurio strypeliai vienas nuo kito nutolę ne didesniu kaip 22 mm atstumu.

Ne mažesnis kaip 16 mm

Visas rajonas

Specializuotoji atlantinių skumbrių, paprastųjų stintenių ir argentinų žvejyba

2.   Pagrindiniai statomųjų tinklų akių dydžiai

NEAFC reguliuojamame rajone leidžiami toliau nurodyti statomųjų tinklų akių dydžiai.

| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Ne mažesnis kaip 220 mm | Visas rajonas | Nenurodyta |

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 220 mm

Visas rajonas

Nenurodyta

C DALIS

Žvejybos draudimo ar ribojimo rajonai

1.   Žvejybos draudimo ar ribojimo rajonai. Paprastųjų jūrinių ešerių žvejybai Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse taikomos priemonės

| 1.1. | Draudžiama žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius ICES 5 parajonio tarptautiniuose vandenyse ir ICES 12 ir 14 parajonių Sąjungos vandenyse.
  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, jūrinius ešerius leidžiama žvejoti nuo gegužės 11 d. iki gruodžio 31 d. rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytas koordinates (toliau – paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajonas):






  — | 64°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

1.1.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, jūrinius ešerius leidžiama žvejoti nuo gegužės 11 d. iki gruodžio 31 d. rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytas koordinates (toliau – paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajonas):

—

64°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos

| — | 62°50′ šiaurės platumos, 25°45′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

62°50′ šiaurės platumos, 25°45′ vakarų ilgumos

| — | 61°55′ šiaurės platumos, 26°45′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

61°55′ šiaurės platumos, 26°45′ vakarų ilgumos

| — | 61°00′ šiaurės platumos, 26°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

61°00′ šiaurės platumos, 26°30′ vakarų ilgumos

| — | 59°00′ šiaurės platumos, 30° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°00′ šiaurės platumos, 30° 00′ vakarų ilgumos

| — | 59°00′ šiaurės platumos, 34° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°00′ šiaurės platumos, 34° 00′ vakarų ilgumos

| — | 61°30′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

61°30′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos

| — | 62°50′ šiaurės platumos, 36°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

62°50′ šiaurės platumos, 36°00′ vakarų ilgumos

| — | 64°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

64°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos.

| 1.2. | Nepaisant šios dalies 1.1 punkto, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, Sąjungos teisės aktu gali būti leidžiama žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius už paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono ribų Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse nuo gegužės 11 d. iki gruodžio 31 d. kiekvienais metais, jei NEAFC yra nustačiusi paprastųjų jūrinių ešerių išteklių atkūrimo planą tame geografiniame rajone. Šioje žvejyboje dalyvauja tik tie Sąjungos laivai, kuriems jų atitinkamos valstybės narės yra išdavusios tinkamus leidimus ir apie kuriuos pranešta Komisijai, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnį. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Draudžiama naudoti tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis kaip 100 mm. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Perskaičiavimo koeficientas, kuris turi būti taikomas žvejojant šios rūšies žuvis sužvejotiems paprastiesiems jūriniams ešeriams, kurie pateikiami išdarinėti ir be galvų (įskaitant pateikimą pritaikius japonišką pjaustymą), yra 1,70. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Žvejybos laivų, žvejybos veiklą vykdančių ne paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajone, kapitonai Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytą sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą pateikia kiekvieną dieną, užbaigę tos kalendorinės dienos žvejybos operacijas. Šioje ataskaitoje nurodomas laive laikomas laimikis, sužvejotas po paskutinio pranešimo apie sužvejotus žuvų kiekius. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Leidimas žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius galioja tik tuo atveju, jei be to, kad turi būti laikomasi Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnio, žvejybos laivai ataskaitas perduoda laikydamiesi to reglamento 9 straipsnio 1 dalies ir tų ataskaitų duomenys registruojami pagal to reglamento 9 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | 1.6 punkte nurodytos ataskaitos rengiamos pagal atitinkamas taisykles. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Specialios melsvųjų molvų apsaugos taisyklės

| 2.1. | Kasmet nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. per kiekvieną žvejybos reisą draudžiama laive laikyti daugiau kaip 6 tonas melsvųjų molvų ICES 6a kvadrate, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytas koordinates:






  a) | Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys






  — | 59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

a)

Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys

—

59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°55′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°55′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos

| — | 59°51′ šiaurės platumos, 06°28′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°51′ šiaurės platumos, 06°28′ vakarų ilgumos

| — | 59°45′ šiaurės platumos, 06°38′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°45′ šiaurės platumos, 06°38′ vakarų ilgumos

| — | 59°27′ šiaurės platumos, 06°42′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°27′ šiaurės platumos, 06°42′ vakarų ilgumos

| — | 59°22′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°22′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 07°15′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 07°15′ vakarų ilgumos

| — | 59°07′ šiaurės platumos, 07°31′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°07′ šiaurės platumos, 07°31′ vakarų ilgumos

| — | 58°52′ šiaurės platumos, 07°44′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°52′ šiaurės platumos, 07°44′ vakarų ilgumos

| — | 58°44′ šiaurės platumos, 08°11′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°44′ šiaurės platumos, 08°11′ vakarų ilgumos

| — | 58°43′ šiaurės platumos, 08°27′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°43′ šiaurės platumos, 08°27′ vakarų ilgumos

| — | 58°28′ šiaurės platumos, 09°16′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°28′ šiaurės platumos, 09°16′ vakarų ilgumos

| — | 58°15′ šiaurės platumos, 09°32′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°15′ šiaurės platumos, 09°32′ vakarų ilgumos

| — | 58°15′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°15′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos

| — | 58°30′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°30′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos

| — | 59°30′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°30′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

—

59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos;

| b) | Rosemary seklumos kraštas






  — | 60°00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

b)

Rosemary seklumos kraštas

—

60°00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos

| — | 59°00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos

| — | 59°00′ šiaurės platumos, 09° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°00′ šiaurės platumos, 09° 00′ vakarų ilgumos

| — | 59°30′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°30′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos

| — | 59°30′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°30′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos

| — | 60°00′ šiaurės platumos, 10° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°00′ šiaurės platumos, 10° 00′ vakarų ilgumos

| — | 60°00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

60°00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos.

Išskyrus rajoną, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytas koordinates:

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos

| — | 59°10′ šiaurės platumos, 10°22′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°10′ šiaurės platumos, 10°22′ vakarų ilgumos

| — | 59°08′ šiaurės platumos, 10°07′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°08′ šiaurės platumos, 10°07′ vakarų ilgumos

| — | 59°11′ šiaurės platumos, 09°59′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°11′ šiaurės platumos, 09°59′ vakarų ilgumos

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 09°58′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 09°58′ vakarų ilgumos

| — | 59°22′ šiaurės platumos, 10°02′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°22′ šiaurės platumos, 10°02′ vakarų ilgumos

| — | 59°23′ šiaurės platumos, 10°11′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°23′ šiaurės platumos, 10°11′ vakarų ilgumos

| — | 59°20′ šiaurės platumos, 10°19′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°20′ šiaurės platumos, 10°19′ vakarų ilgumos

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos.

| 2.2. | Kai melsvųjų molvų atžvilgiu taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/201315 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, 2.1 punktas netaikoma.
  Žvejoti melsvąsias molvas naudojant kokius nors žvejybos įrankius 2.1 punkte nurodytu laikotarpiu ir toje dalyje nurodytuose rajonuose draudžiama. |
| --- | --- |

2.2.

Žvejoti melsvąsias molvas naudojant kokius nors žvejybos įrankius 2.1 punkte nurodytu laikotarpiu ir toje dalyje nurodytuose rajonuose draudžiama.

| 2.3. | Įplaukiančio į 2.1 punkte nurodytus rajonus ir iš jų išplaukiančio žvejybos laivo kapitonas laivo žurnale įrašo įplaukimo bei išplaukimo datą, laiką ir vietą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bet kurio iš abiejų 2.1 punkte nurodytų rajonų atveju, jeigu laivas sužvejoja 6 tonas melsvųjų molvų:






  a) | jis nedelsdamas nutraukia žvejybos veiklą ir išplaukia iš rajono, kuriame jis yra; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

jis nedelsdamas nutraukia žvejybos veiklą ir išplaukia iš rajono, kuriame jis yra;

| b) | į nė vieną iš šių rajonų jis nebegali įplaukti, kol neiškrauna savo laimikio; |
| --- | --- |

b)

į nė vieną iš šių rajonų jis nebegali įplaukti, kol neiškrauna savo laimikio;

| c) | jis negali išmesti į jūrą jokio melsvųjų molvų kieko. |
| --- | --- |

c)

jis negali išmesti į jūrą jokio melsvųjų molvų kieko.

| 2.5. | Tarybos reglamento (ES) 2016/233616 straipsnyje nurodyti stebėtojai, paskirti į žvejybos laivus, esančius viename iš 1 punkte nurodytų rajonų, tinkamos sužvejotų melsvųjų molvų imties tikslu išmatuoja ėminiams paimtas žuvis ir nustato poėminiams paimtų žuvų lytinę brandą. Remdamosi ŽMTEK rekomendacija, valstybės narės nustato išsamius ėminių ėmimo ir rezultatų sutikrinimo protokolus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kasmet nuo vasario 15 d. iki balandžio 15 d. draudžiama naudoti dugniniais tralus, ūdas ir žiauninius tinklus rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytas koordinates:






  — | 60°58,76′ šiaurės platumos, 27°27,32′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

60°58,76′ šiaurės platumos, 27°27,32′ vakarų ilgumos

| — | 60°56,02′ šiaurės platumos, 27°31,16′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°56,02′ šiaurės platumos, 27°31,16′ vakarų ilgumos

| — | 60°59,76′ šiaurės platumos, 27°43,48′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

60°59,76′ šiaurės platumos, 27°43,48′ vakarų ilgumos

| — | 61°03,00′ šiaurės platumos, 27°39,41′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

61°03,00′ šiaurės platumos, 27°39,41′ vakarų ilgumos

| — | 60°58,76′ šiaurės platumos, 27°27,32′ vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

60°58,76′ šiaurės platumos, 27°27,32′ vakarų ilgumos.

3.   Paprastųjų jūrinių ešerių žvejybai ICES 1 ir 2 parajonių tarptautiniuose vandenyse taikomos priemonės

| 3.1. | Specializuotąją paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą ICES 1 ir 2 parajonių tarptautiniuose vandenyse leidžiama vykdyti tik kasmet nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. laivams, kurie anksčiau yra vykdę paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą NEAFC reguliuojamame rajone. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kitų rūšių žuvų žvejybos atveju laivų sužvejota paprastųjų jūrinių ešerių priegauda negali viršyti 1 % bendro laive laikomo laimikio. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Perskaičiavimo koeficientas, kuris turi būti taikomas žvejojant šios rūšies žuvis sužvejotiems paprastiesiems jūriniams ešeriams, kurie pateikiami išdarinėti ir be galvų (įskaitant pateikimą pritaikius japonišką pjaustymą), yra 1,70. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b punkto, tokios rūšies žuvų žvejybą vykdančių laivų kapitonai apie laimikį praneša kiekvieną dieną. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Leidimas žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius galioja tik tuo atveju, jei be to, kad turi būti laikomasi Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnio, žvejybos laivai ataskaitas perduoda laikydamiesi to reglamento 9 straipsnio 1 dalies ir tų ataskaitų duomenys registruojami pagal to reglamento 9 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojančiuose laivuose moksliniai stebėtojai rinktų mokslinę informaciją. Renkamą informaciją turi sudaryti bent pagal gylį suskirstyti laimikio sudėties pagal žuvų lytį, amžių ir ilgį duomenys. Valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos šią informaciją praneša ICES. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisija valstybėms narėms praneša, kurią datą NEAFC sekretoriatas NEAFC susitariančiosioms šalims turi pranešti apie visišką bendro leidžiamo sužvejoti kiekio išnaudojimą. Nuo tos dienos valstybės narės uždraudžia su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams vykdyti specializuotąją paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą. |
| --- | --- |

3.7.

4.   ICES 6 parajonio juodadėmių menkių Rockall zona

Visa žvejyba, išskyrus ūdomis, draudžiama rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas pagal koordinačių sistemą WGS84 nustatytas koordinates:

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 15° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 15° 00′ vakarų ilgumos

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 14° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 14° 00′ vakarų ilgumos

| — | 56°30′ šiaurės platumos, 14°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°30′ šiaurės platumos, 14°00′ vakarų ilgumos

| — | 56°30′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°30′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos. |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos.

D DALIS

Žvejybos draudimo siekiant apsaugoti pažeidžiamas buveines rajonai

| 1. | Dugniniais tralais ir statomaisiais žvejybos įrankiais, įskaitant statomuosius dugninius žiauninius tinklus ir dugnines ūdas, draudžiama žvejoti šiuose rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, kurios nustatomos pagal sistemą WGS84:

  Reykjanes Ridge dalis:






  — | 55°04.5327′ šiaurės platumos, 36°49.0135′ vakarų ilgumos |
| --- | --- | --- |

1.

Reykjanes Ridge dalis:

—

55°04.5327′ šiaurės platumos, 36°49.0135′ vakarų ilgumos

| — | 55°05.4804′ šiaurės platumos, 35°58.9784′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°05.4804′ šiaurės platumos, 35°58.9784′ vakarų ilgumos

| — | 54°58.9914′ šiaurės platumos, 34°41.3634′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ šiaurės platumos, 34°41.3634′ vakarų ilgumos

| — | 54°41.1841′ šiaurės platumos, 34°00.0514′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ šiaurės platumos, 34°00.0514′ vakarų ilgumos

| — | 54°00′ šiaurės platumos, 34° 00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°00′ šiaurės platumos, 34° 00′ vakarų ilgumos

| — | 53°54.6406′ šiaurės platumos, 34°49.9842′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°54.6406′ šiaurės platumos, 34°49.9842′ vakarų ilgumos

| — | 53°58.9668′ šiaurės platumos, 36°39.1260′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°58.9668′ šiaurės platumos, 36°39.1260′ vakarų ilgumos

| — | 55°04.5327′ šiaurės platumos, 36°49.0135′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ šiaurės platumos, 36°49.0135′ vakarų ilgumos

Šiaurinis Mid Atlantic Ridge rajonas:

| — | 59°45′ šiaurės platumos, 33°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°45′ šiaurės platumos, 33°30′ vakarų ilgumos

| — | 57°30′ šiaurės platumos, 27°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°30′ šiaurės platumos, 27°30′ vakarų ilgumos

| — | 56°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos

| — | 59°15′ šiaurės platumos, 34°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15′ šiaurės platumos, 34°30′ vakarų ilgumos

| — | 59°45′ šiaurės platumos, 33°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°45′ šiaurės platumos, 33°30′ vakarų ilgumos

Vidurio Mid Atlantic Ridge rajonas (Charlie-Gibbs lūžio zona ir subpoliarinis priešakinis rajonas):

| — | 53°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos

| — | 53°30′ šiaurės platumos, 36°49′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°30′ šiaurės platumos, 36°49′ vakarų ilgumos

| — | 55°04.5327′ šiaurės platumos, 36°49′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ šiaurės platumos, 36°49′ vakarų ilgumos

| — | 54°58.9914′ šiaurės platumos, 34°41.3634′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ šiaurės platumos, 34°41.3634′ vakarų ilgumos

| — | 54°41.1841′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos,

| — | 53°30′ šiaurės platumos, 30°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°30′ šiaurės platumos, 30°00′ vakarų ilgumos

| — | 51°30′ šiaurės platumos, 28°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°30′ šiaurės platumos, 28°00′ vakarų ilgumos

| — | 49°00′ šiaurės platumos, 26°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

49°00′ šiaurės platumos, 26°30′ vakarų ilgumos

| — | 49°00′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

49°00′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos

| — | 51°30′ šiaurės platumos, 32°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°30′ šiaurės platumos, 32°00′ vakarų ilgumos

| — | 51°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

51°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos

| — | 53°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

53°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos

Pietinis Mid Atlantic Ridge rajonas:

| — | 44°30′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

44°30′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos

| — | 44°30′ šiaurės platumos, 27°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

44°30′ šiaurės platumos, 27°00′ vakarų ilgumos

| — | 43°15′ šiaurės platumos, 27°15′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°15′ šiaurės platumos, 27°15′ vakarų ilgumos

| — | 43°15′ šiaurės platumos, 31°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°15′ šiaurės platumos, 31°00′ vakarų ilgumos

| — | 44°30′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

44°30′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos

Altair povandeniniai kalnai:

| — | 45°00′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

45°00′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos

| — | 45°00′ šiaurės platumos, 33°45′ vakarų ilgumos, |
| --- | --- |

—

45°00′ šiaurės platumos, 33°45′ vakarų ilgumos,

| — | 44°25′ šiaurės platumos, 33°45′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

44°25′ šiaurės platumos, 33°45′ vakarų ilgumos

| — | 44°25′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

44°25′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos

| — | 45°00′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

45°00′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos

Antialtair povandeniniai kalnai:

| — | 43°45′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°45′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos

| — | 43°45′ šiaurės platumos, 22°05′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°45′ šiaurės platumos, 22°05′ vakarų ilgumos

| — | 43°25′ šiaurės platumos, 22°05′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°25′ šiaurės platumos, 22°05′ vakarų ilgumos

| — | 43°25′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°25′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos

| — | 43°45′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

43°45′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos

Hatton Bank rajonas:

| — | 59°26′ šiaurės platumos, 14°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°26′ šiaurės platumos, 14°30′ vakarų ilgumos

| — | 59°12′ šiaurės platumos, 15°08′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°12′ šiaurės platumos, 15°08′ vakarų ilgumos

| — | 59°01′ šiaurės platumos, 17°00′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°01′ šiaurės platumos, 17°00′ vakarų ilgumos

| — | 58°50′ šiaurės platumos, 17°38′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°50′ šiaurės platumos, 17°38′ vakarų ilgumos

| — | 58°30′ šiaurės platumos, 17°52′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°30′ šiaurės platumos, 17°52′ vakarų ilgumos

| — | 58°30′ šiaurės platumos, 18°22′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°30′ šiaurės platumos, 18°22′ vakarų ilgumos

| — | 58°03′ šiaurės platumos, 18°22′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°03′ šiaurės platumos, 18°22′ vakarų ilgumos

| — | 58°03′ šiaurės platumos, 17°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°03′ šiaurės platumos, 17°30′ vakarų ilgumos

| — | 57°55′ šiaurės platumos, 17°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°55′ šiaurės platumos, 17°30′ vakarų ilgumos

| — | 57°45′ šiaurės platumos, 19°15′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°45′ šiaurės platumos, 19°15′ vakarų ilgumos

| — | 58°11,15′ šiaurės platumos, 18°57,51′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°11,15′ šiaurės platumos, 18°57,51′ vakarų ilgumos

| — | 58°11,57′ šiaurės platumos, 19°11,97′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°11,57′ šiaurės platumos, 19°11,97′ vakarų ilgumos

| — | 58°27,75′ šiaurės platumos, 19°11,65′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°27,75′ šiaurės platumos, 19°11,65′ vakarų ilgumos

| — | 58°39,09′ šiaurės platumos, 19°14,28′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°39,09′ šiaurės platumos, 19°14,28′ vakarų ilgumos

| — | 58°38,11′ šiaurės platumos, 19°01,29′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°38,11′ šiaurės platumos, 19°01,29′ vakarų ilgumos

| — | 58°53,14′ šiaurės platumos, 18°43,54′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°53,14′ šiaurės platumos, 18°43,54′ vakarų ilgumos

| — | 59°00,29′ šiaurės platumos, 18°01,31′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°00,29′ šiaurės platumos, 18°01,31′ vakarų ilgumos

| — | 59°08,01′ šiaurės platumos, 17°49,31′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°08,01′ šiaurės platumos, 17°49,31′ vakarų ilgumos

| — | 59°08,75′ šiaurės platumos, 18°01,47′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°08,75′ šiaurės platumos, 18°01,47′ vakarų ilgumos

| — | 59°15,16′ šiaurės platumos, 18°01,56′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°15,16′ šiaurės platumos, 18°01,56′ vakarų ilgumos

| — | 59°24,17′ šiaurės platumos, 17°31,22′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°24,17′ šiaurės platumos, 17°31,22′ vakarų ilgumos

| — | 59°21,77′ šiaurės platumos, 17°15,36′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°21,77′ šiaurės platumos, 17°15,36′ vakarų ilgumos

| — | 59°26,91′ šiaurės platumos, 17°01,66′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°26,91′ šiaurės platumos, 17°01,66′ vakarų ilgumos

| — | 59°42,69′ šiaurės platumos, 16°45,96′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°42,69′ šiaurės platumos, 16°45,96′ vakarų ilgumos

| — | 59°20,97′ šiaurės platumos, 15°44,75′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°20,97′ šiaurės platumos, 15°44,75′ vakarų ilgumos

| — | 59°21′ šiaurės platumos, 15°40′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°21′ šiaurės platumos, 15°40′ vakarų ilgumos

| — | 59°26′ šiaurės platumos, 14°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

59°26′ šiaurės platumos, 14°30′ vakarų ilgumos

Šiaurės vakarų Rockall rajonas:

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 14°53′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 14°53′ vakarų ilgumos

| — | 57°37′ šiaurės platumos, 14°42′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°37′ šiaurės platumos, 14°42′ vakarų ilgumos

| — | 57°55′ šiaurės platumos, 14°24′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°55′ šiaurės platumos, 14°24′ vakarų ilgumos

| — | 58°15′ šiaurės platumos, 13°50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°15′ šiaurės platumos, 13°50′ vakarų ilgumos

| — | 57°57′ šiaurės platumos, 13°09′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°57′ šiaurės platumos, 13°09′ vakarų ilgumos

| — | 57°50′ šiaurės platumos, 13°14′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°50′ šiaurės platumos, 13°14′ vakarų ilgumos

| — | 57°57′ šiaurės platumos, 13°45′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°57′ šiaurės platumos, 13°45′ vakarų ilgumos

| — | 57°49′ šiaurės platumos, 14°06′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°49′ šiaurės platumos, 14°06′ vakarų ilgumos

| — | 57°29′ šiaurės platumos, 14°19′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°29′ šiaurės platumos, 14°19′ vakarų ilgumos

| — | 57°22′ šiaurės platumos, 14°19′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°22′ šiaurės platumos, 14°19′ vakarų ilgumos

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 14°34′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 14°34′ vakarų ilgumos

| — | 56°56′ šiaurės platumos, 14°36′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°56′ šiaurės platumos, 14°36′ vakarų ilgumos

| — | 56°56′ šiaurės platumos, 14°51′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°56′ šiaurės platumos, 14°51′ vakarų ilgumos

| — | 57°00′ šiaurės platumos, 14°53′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00′ šiaurės platumos, 14°53′ vakarų ilgumos

Pietvakarių Rockall rajonas (Empress of Britain Bank):

1 rajonas

| — | 56°24′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°24′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumos

| — | 56°21′ šiaurės platumos, 14°58′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°21′ šiaurės platumos, 14°58′ vakarų ilgumos

| — | 56°04′ šiaurės platumos, 15°10′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°04′ šiaurės platumos, 15°10′ vakarų ilgumos

| — | 55°51′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°51′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumos

| — | 56°10′ šiaurės platumos, 15°52′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°10′ šiaurės platumos, 15°52′ vakarų ilgumos

| — | 56°24′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°24′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumos

2 rajonas

| — | 55°56.90 šiaurės platumos, 16°11.30 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°56.90 šiaurės platumos, 16°11.30 vakarų ilgumos

| — | 55°58.20 šiaurės platumos, 16°11.30 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°58.20 šiaurės platumos, 16°11.30 vakarų ilgumos

| — | 55°58.30 šiaurės platumos, 16°02.80 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°58.30 šiaurės platumos, 16°02.80 vakarų ilgumos

| — | 55°56.90 šiaurės platumos, 16°02.80 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°56.90 šiaurės platumos, 16°02.80 vakarų ilgumos

| — | 55°56.90 šiaurės platumos, 16°11.30 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°56.90 šiaurės platumos, 16°11.30 vakarų ilgumos

3 rajonas

| — | 55°49.90 šiaurės platumos, 15°56.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°49.90 šiaurės platumos, 15°56.00 vakarų ilgumos

| — | 55°48.50 šiaurės platumos, 15°56.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°48.50 šiaurės platumos, 15°56.00 vakarų ilgumos

| — | 55°48.30 šiaurės platumos, 15°50.60 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°48.30 šiaurės platumos, 15°50.60 vakarų ilgumos

| — | 55°49.60 šiaurės platumos, 15°50.60 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°49.60 šiaurės platumos, 15°50.60 vakarų ilgumos

| — | 55°49.90 šiaurės platumos, 15°56.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°49.90 šiaurės platumos, 15°56.00 vakarų ilgumos

Edora’s bank rajonas

| — | 56°26.00 šiaurės platumos, 22°26.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°26.00 šiaurės platumos, 22°26.00 vakarų ilgumos

| — | 56°28.00 šiaurės platumos, 22°04.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°28.00 šiaurės platumos, 22°04.00 vakarų ilgumos

| — | 56°16.00 šiaurės platumos, 21°42.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°16.00 šiaurės platumos, 21°42.00 vakarų ilgumos

| — | 56°05.00 šiaurės platumos, 21°40.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°05.00 šiaurės platumos, 21°40.00 vakarų ilgumos

| — | 55°55.00 šiaurės platumos, 21°47.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°55.00 šiaurės platumos, 21°47.00 vakarų ilgumos

| — | 55°45.00 šiaurės platumos, 22°00.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°45.00 šiaurės platumos, 22°00.00 vakarų ilgumos

| — | 55°43.00 šiaurės platumos, 23°14.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°43.00 šiaurės platumos, 23°14.00 vakarų ilgumos

| — | 55°50.00 šiaurės platumos, 23°16.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°50.00 šiaurės platumos, 23°16.00 vakarų ilgumos

| — | 56°05.00 šiaurės platumos, 23°06.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°05.00 šiaurės platumos, 23°06.00 vakarų ilgumos

| — | 56°18.00 šiaurės platumos, 22°43.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°18.00 šiaurės platumos, 22°43.00 vakarų ilgumos

| — | 56°26.00 šiaurės platumos, 22°26.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°26.00 šiaurės platumos, 22°26.00 vakarų ilgumos

Pietvakarių Rockall rajonas

1 rajonas

| — | 55°58.16 šiaurės platumos, 16°13.18 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°58.16 šiaurės platumos, 16°13.18 vakarų ilgumos

| — | 55°58.24 šiaurės platumos, 16°02.56 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°58.24 šiaurės platumos, 16°02.56 vakarų ilgumos

| — | 55°54.86 šiaurės platumos, 16°05.55 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°54.86 šiaurės platumos, 16°05.55 vakarų ilgumos

| — | 55°58.16 šiaurės platumos, 16°13.18 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°58.16 šiaurės platumos, 16°13.18 vakarų ilgumos

2 rajonas

| — | 55°55.86 šiaurės platumos, 15°40.84 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°55.86 šiaurės platumos, 15°40.84 vakarų ilgumos

| — | 55°51.00 šiaurės platumos, 15°37.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°51.00 šiaurės platumos, 15°37.00 vakarų ilgumos

| — | 55°47.86 šiaurės platumos, 15°53.81 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°47.86 šiaurės platumos, 15°53.81 vakarų ilgumos

| — | 55°49.29 šiaurės platumos, 15°56.39 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°49.29 šiaurės platumos, 15°56.39 vakarų ilgumos

| — | 55°55.86 šiaurės platumos, 15°40.84 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°55.86 šiaurės platumos, 15°40.84 vakarų ilgumos

Hatton-Rockall basin rajonas

1 rajonas

| — | 58°00.15 šiaurės platumos, 15°27.23 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°00.15 šiaurės platumos, 15°27.23 vakarų ilgumos

| — | 58°00.15 šiaurės platumos, 15°38.26 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°00.15 šiaurės platumos, 15°38.26 vakarų ilgumos

| — | 57°54.19 šiaurės platumos, 15°38.26 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°54.19 šiaurės platumos, 15°38.26 vakarų ilgumos

| — | 57°54.19 šiaurės platumos, 15°27.23 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°54.19 šiaurės platumos, 15°27.23 vakarų ilgumos

| — | 58°00.15 šiaurės platumos, 15°27.23 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°00.15 šiaurės platumos, 15°27.23 vakarų ilgumos

2 rajonas

| — | 58° 06.46 šiaurės platumos, 16° 37.15 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 06.46 šiaurės platumos, 16° 37.15 vakarų ilgumos

| — | 58° 15.93 šiaurės platumos, 16° 28.46 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 15.93 šiaurės platumos, 16° 28.46 vakarų ilgumos

| — | 58° 06.77 šiaurės platumos, 16° 10.40 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 06.77 šiaurės platumos, 16° 10.40 vakarų ilgumos

| — | 58° 03.43 šiaurės platumos, 16° 10.43 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 03.43 šiaurės platumos, 16° 10.43 vakarų ilgumos

| — | 58° 01.49 šiaurės platumos, 16° 25.19 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 01.49 šiaurės platumos, 16° 25.19 vakarų ilgumos

| — | 58° 02.62 šiaurės platumos, 16° 36.96 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 02.62 šiaurės platumos, 16° 36.96 vakarų ilgumos

| — | 58° 06.46 šiaurės platumos, 16° 37.15 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58° 06.46 šiaurės platumos, 16° 37.15 vakarų ilgumos

Hatton Bank 2 rajonas:

1 rajonas

| — | 57°51.76 šiaurės platumos, 18°05.87 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°51.76 šiaurės platumos, 18°05.87 vakarų ilgumos

| — | 57°55.00 šiaurės platumos, 17°30.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°55.00 šiaurės platumos, 17°30.00 vakarų ilgumos

| — | 58°03.00 šiaurės platumos, 17°30.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

58°03.00 šiaurės platumos, 17°30.00 vakarų ilgumos

| — | 57°53.10 šiaurės platumos, 16°56.33 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°53.10 šiaurės platumos, 16°56.33 vakarų ilgumos

| — | 57°35.11 šiaurės platumos, 18°02.01 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°35.11 šiaurės platumos, 18°02.01 vakarų ilgumos

| — | 57°51.76 šiaurės platumos, 18°05.87 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°51.76 šiaurės platumos, 18°05.87 vakarų ilgumos

2 rajonas

| — | 57°59.96 šiaurės platumos, 19°05.05 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°59.96 šiaurės platumos, 19°05.05 vakarų ilgumos

| — | 57°45.00 šiaurės platumos, 19°15.00 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°45.00 šiaurės platumos, 19°15.00 vakarų ilgumos

| — | 57°50.07 šiaurės platumos, 18°23.82 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°50.07 šiaurės platumos, 18°23.82 vakarų ilgumos

| — | 57°31.13 šiaurės platumos, 18°21.28 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°31.13 šiaurės platumos, 18°21.28 vakarų ilgumos

| — | 57°14.09 šiaurės platumos, 19°28.43 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°14.09 šiaurės platumos, 19°28.43 vakarų ilgumos

| — | 57°02.21 šiaurės platumos, 19°27.53 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°02.21 šiaurės platumos, 19°27.53 vakarų ilgumos

| — | 56°53.12 šiaurės platumos, 19°28.97 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°53.12 šiaurės platumos, 19°28.97 vakarų ilgumos

| — | 56°50.22 šiaurės platumos, 19°33.62 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°50.22 šiaurės platumos, 19°33.62 vakarų ilgumos

| — | 56°46.68 šiaurės platumos, 19°53.72 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°46.68 šiaurės platumos, 19°53.72 vakarų ilgumos

| — | 57°00.04 šiaurės platumos, 20°04.22 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°00.04 šiaurės platumos, 20°04.22 vakarų ilgumos

| — | 57°10.31 šiaurės platumos, 19°55.24 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°10.31 šiaurės platumos, 19°55.24 vakarų ilgumos

| — | 57°32.67 šiaurės platumos, 19°52.64 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°32.67 šiaurės platumos, 19°52.64 vakarų ilgumos

| — | 57°46.68 šiaurės platumos, 19°37.86 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°46.68 šiaurės platumos, 19°37.86 vakarų ilgumos

| — | 57°59.96 šiaurės platumos, 19°05.05 vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°59.96 šiaurės platumos, 19°05.05 vakarų ilgumos

Logachev Mound rajonas:

| — | 55°17′ šiaurės platumos, 16°10′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°17′ šiaurės platumos, 16°10′ vakarų ilgumos

| — | 55°34′ šiaurės platumos, 15°07′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°34′ šiaurės platumos, 15°07′ vakarų ilgumos

| — | 55°50′ šiaurės platumos, 15°15′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°50′ šiaurės platumos, 15°15′ vakarų ilgumos

| — | 55°33′ šiaurės platumos, 16°16′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°33′ šiaurės platumos, 16°16′ vakarų ilgumos

| — | 55°17′ šiaurės platumos, 16°10′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

55°17′ šiaurės platumos, 16°10′ vakarų ilgumos

Vakarinė Rockall Mound dalis:

| — | 57°20′ šiaurės platumos, 16°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°20′ šiaurės platumos, 16°30′ vakarų ilgumos

| — | 57°05′ šiaurės platumos, 15°58′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°05′ šiaurės platumos, 15°58′ vakarų ilgumos

| — | 56°21′ šiaurės platumos, 17°17′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°21′ šiaurės platumos, 17°17′ vakarų ilgumos

| — | 56°40′ šiaurės platumos, 17°50′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

56°40′ šiaurės platumos, 17°50′ vakarų ilgumos

| — | 57°20′ šiaurės platumos, 16°30′ vakarų ilgumos |
| --- | --- |

—

57°20′ šiaurės platumos, 16°30′ vakarų ilgumos

| 2. | Jeigu vykdant žvejybos operacijas naujuose ir jau nustatytuose dugninės žvejybos rajonuose NEAFC reguliuojamame rajone sužvejotų gyvų koralų ar gyvų pinčių kiekiai kiekvieną kartą panaudojus žvejybos įrankį viršija 60 kg gyvų koralų ir (arba) 800 kg gyvų pinčių, žvejybos laivas apie tai informuoja savo vėliavos valstybę, nutraukia žvejybą ir pasitraukia mažiausiai 2 jūrmylių atstumu nuo koordinačių, kurios, remiantis įrodymais, yra arčiausiai tos tikslios vietos, kurioje šis laimikis buvo sužvejotas. |
| --- | --- |

2.

---

XIII PRIEDAS

POVEIKIO ŠVELNINIMO PRIEMONĖS, SIEKIANT SUMAŽINTI ATSITIKTINĮ PAŽEIDŽIAMŲ RŪŠIŲ LAIMIKĮ

Taikomos toliau nurodytos atsitiktinio pažeidžiamų rūšių laimikio stebėsenos ir mažinimo priemonės:

| 1. | A, B ir C dalyse išdėstytos priemonės. |
| --- | --- |

1.

A, B ir C dalyse išdėstytos priemonės.

| 2. | Valstybės narės imasi reikiamų priemonių moksliniams duomenims apie atsitiktinį pažeidžiamų rūšių laimikį rikti. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių moksliniams duomenims apie atsitiktinį pažeidžiamų rūšių laimikį rikti.

| 3. | Atsižvelgdamos į ICES, ŽMTEK patvirtintus mokslinius įrodymus arba į mokslinius įrodymus GFCM kontekste dėl žvejybos įrankių neigiamo poveikio pažeidžiamoms rūšims, valstybės narės, remdamosi šio reglamento 15 straipsniu, pateikia bendras rekomendacijas dėl papildomų poveikio švelninimo priemonių, kuriomis siekiama sumažinti atitinkamų rūšių išteklių atsitiktinį laimikį arba atsitiktinį laimikį atitinkamame rajone. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdamos į ICES, ŽMTEK patvirtintus mokslinius įrodymus arba į mokslinius įrodymus GFCM kontekste dėl žvejybos įrankių neigiamo poveikio pažeidžiamoms rūšims, valstybės narės, remdamosi šio reglamento 15 straipsniu, pateikia bendras rekomendacijas dėl papildomų poveikio švelninimo priemonių, kuriomis siekiama sumažinti atitinkamų rūšių išteklių atsitiktinį laimikį arba atsitiktinį laimikį atitinkamame rajone.

| 4. | Valstybės narės vykdo pagal šį priedą nustatytų poveikio švelninimo priemonių stebėseną ir vertina jų veiksmingumą. |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės vykdo pagal šį priedą nustatytų poveikio švelninimo priemonių stebėseną ir vertina jų veiksmingumą.

A DALIS

Banginių būrio gyvūnai

1.   Žvejyba, kurią vykdant privaloma naudoti akustinius atgrasomuosius prietaisus

| 1.1. | 12 m arba didesnio bendrojo ilgio laivams draudžiama naudoti žvejybos įrankius tam tikruose rajonuose, kurie apibrėžti toliau, jeigu kartu su jais nenaudojami veikiantys akustiniai atgrasomieji prietaisai.






  Rajonas | Žvejybos įrankis |
| --- | --- | --- |
| Baltijos jūros rajonas, kurio ribos tęsiasi nuo 13° rytų ilgumos taško Švedijos pakrantėje tiesiai į pietus iki 55° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 14° rytų ilgumos ir iš ten tiesiai į šiaurę iki Švedijos pakrantės; ir rajonas, kurio ribos tęsiasi nuo 55°30′ šiaurės platumos taško Švedijos rytinėje pakrantėje tiesiai į rytus iki 15° rytų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki 56° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 16° rytų ilgumos ir iš ten tiesiai į šiaurę iki Švedijos pakrantės | Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai |
| Baltijos jūros 24 pakvadratis (išskyrus pirmiau apibrėžtą rajoną) | Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai |
| ICES 4 parajonis ir ICES 3a kvadratas (tik nuo rugpjūčio 1 d. iki spalio 31 d.) | Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai, arba šių abiejų rūšių tinklai, kurių bendras ilgis neviršija 400 m |
| Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai, ≥ 220 mm |
| ICES 7e, 7f, 7g, 7h ir 7j kvadratai | Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai |
| ICES 7d kvadratas | Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai |

1.1.

Rajonas

Žvejybos įrankis

Baltijos jūros rajonas, kurio ribos tęsiasi nuo 13° rytų ilgumos taško Švedijos pakrantėje tiesiai į pietus iki 55° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 14° rytų ilgumos ir iš ten tiesiai į šiaurę iki Švedijos pakrantės; ir rajonas, kurio ribos tęsiasi nuo 55°30′ šiaurės platumos taško Švedijos rytinėje pakrantėje tiesiai į rytus iki 15° rytų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki 56° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 16° rytų ilgumos ir iš ten tiesiai į šiaurę iki Švedijos pakrantės

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai

Baltijos jūros 24 pakvadratis (išskyrus pirmiau apibrėžtą rajoną)

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai

ICES 4 parajonis ir ICES 3a kvadratas (tik nuo rugpjūčio 1 d. iki spalio 31 d.)

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai, arba šių abiejų rūšių tinklai, kurių bendras ilgis neviršija 400 m

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai, ≥ 220 mm

ICES 7e, 7f, 7g, 7h ir 7j kvadratai

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai

ICES 7d kvadratas

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai

| 1.2. | 1.1 punktas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, atliekamų turint atitinkamos valstybės narės arba valstybių narių išduotą leidimą arba jos (-jų) žinioje, tikslais ir kuriais siekiama nustatyti naujas technines priemones banginių būrio gyvūnų atsitiktinio sugavimo ar nužudymo atvejams mažinti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Valstybės narės imasi būtinų priemonių (vykdydamos mokslinius tyrimus arba bandomuosius projektus) stebėti ir vertinti, kokį poveikį bėgant laikui turi akustinių atgrasomųjų prietaisų naudojimas atitinkamos žvejybos atveju ir atitinkamuose rajonuose. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Žvejybos veikla, kurią reikia stebėti

| 2.1. | Stebėsenos programos vykdomos kasmet ir nustatomos su valstybių narių vėliava plaukiojantiems laivams, kurių bendrasis ilgis yra 15 m arba didesnis, siekiant stebėti banginių būrio gyvūnų priegaudą vykdant žvejybą toliau nurodytais žvejybos įrankiais ir toliau nurodytomis sąlygomis.






  Rajonas | Žvejybos įrankis |
| --- | --- | --- |
| ICES 6, 7 ir 8 parajoniai | Pelaginiai tralai (neporiniai ir poriniai) |
| Viduržemio jūra (į rytus nuo 5°36′ vakarų ilgumos linijos) | Pelaginiai tralai (neporiniai ir poriniai) |
| ICES 6a, 7a, 7b, 8a, 8b, 8c ir 9a kvadratai | Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai, kurių naudojami tinklo akių dydžiai yra 80 mm arba didesni |
| ICES 4 parajonis, ICES 6a kvadratas ir ICES 7 parajonis, išskyrus ICES 7c ir 7k kvadratus | Dreifuojantieji tinklai |
| ICES 3a, 3b, 3c, 3d kvadratai į pietus nuo 59° šiaurės platumos, 3d kvadratas į šiaurę nuo 59° (tik nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d.) ir ICES 4 ir 9 parajoniai | Pelaginiai tralai (neporiniai ir poriniai) |
| ICES 6, 7, 8 ir 9 parajoniai | Tralai su didele vertikalia anga |
| ICES 3b, 3c ir 3d kvadratai | Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai, kurių naudojami tinklo akių dydžiai yra 80 mm arba didesni |

2.1.

Rajonas

Žvejybos įrankis

ICES 6, 7 ir 8 parajoniai

Pelaginiai tralai (neporiniai ir poriniai)

Viduržemio jūra (į rytus nuo 5°36′ vakarų ilgumos linijos)

Pelaginiai tralai (neporiniai ir poriniai)

ICES 6a, 7a, 7b, 8a, 8b, 8c ir 9a kvadratai

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai, kurių naudojami tinklo akių dydžiai yra 80 mm arba didesni

ICES 4 parajonis, ICES 6a kvadratas ir ICES 7 parajonis, išskyrus ICES 7c ir 7k kvadratus

Dreifuojantieji tinklai

ICES 3a, 3b, 3c, 3d kvadratai į pietus nuo 59° šiaurės platumos, 3d kvadratas į šiaurę nuo 59° (tik nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d.) ir ICES 4 ir 9 parajoniai

Pelaginiai tralai (neporiniai ir poriniai)

ICES 6, 7, 8 ir 9 parajoniai

Tralai su didele vertikalia anga

ICES 3b, 3c ir 3d kvadratai

Statomieji dugniniai žiauniniai tinklai arba pinklieji tinklai, kurių naudojami tinklo akių dydžiai yra 80 mm arba didesni

| 2.2. | 2.1 punkto nuostata netaikoma žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, atliekamų turint atitinkamos valstybės narės arba valstybių narių išduotą leidimą arba jos (-jų) žinioje, tikslais ir kuriais siekiama nustatyti naujas technines priemones banginių būrio gyvūnų atsitiktinio sugavimo ar nužudymo atvejams mažinti. |
| --- | --- |

2.2.

B DALIS

Jūrų paukščiai

Jeigu šio priedo įžanginės pastraipos 2 punkte nurodyti duomenys rodo, kad paukščių atsitiktinio laimikio vykdant specializuotą žvejybą lygis kelia didelę grėsmę tų jūrų paukščių išsaugojimo būklei, valstybės narės naudoja paukščių baidymo lynus ir (arba) lynus su gramzdikliais, jei moksliškai įrodyta, kad juos naudojant prisidedama prie išteklių išsaugojimo tame rajone, o, jeigu tai praktiška ir tikslinga, tamsiuoju paros metu saugos sumetimais stato ūdas, naudojant kuo silpnesnį denio apšvietimą.

C DALIS

Jūrų vėžliai

1.   Žvejyba, kurią vykdant privaloma naudoti vėžlių nepraleidžiančius įtaisus

| 1.1. | Laivams draudžiama naudoti toliau nurodytus žvejybos įrankius tam tikruose rajonuose, kurie apibrėžti toliau, jeigu kartu su jais nenaudojami vėžlių nepraleidžiantys įtaisai.







  Rajonas | Rūšis | Įtaisas |
| --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos vandenys Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje | Krevetės (Penaeus spp., Xiphopenaeus kroyeri) | Visi krevečių tralai |

1.1.

Rajonas

Rūšis

Įtaisas

Sąjungos vandenys Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje

Krevetės (Penaeus spp., Xiphopenaeus kroyeri)

Visi krevečių tralai

| 1.2. | Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios 1.1 punkte nurodyto įtaiso specifikacijų rengimo taisyklės. |
| --- | --- |

1.2.

---

XIV PRIEDAS

RŪŠYS, KURIŲ ATŽVILGIU TAIKOMI SELEKTYVUMO VEIKSMINGUMO RODIKLIAI

| Šiaurės jūra | Šiaurės vakarų vandenys | Pietvakarių vandenys | Baltijos jūra | Viduržemio jūra |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlantinės menkės | Atlantinės menkės | Europinės jūrinės lydekos | Atlantinės menkės | Europinės jūrų lydekos |
| Juodadėmės menkės | Juodadėmės menkės | Paprastieji merlangai | Jūrinės plekšnės | Paprastosios barzdotės |
| Ledjūrio menkės | Ledjūrio menkės | Megrimai | | |
| Paprastieji merlangai | Paprastieji merlangai | | | |
| Jūrinės plekšnės | Jūrinės plekšnės | | | |

Šiaurės jūra

Šiaurės vakarų vandenys

Pietvakarių vandenys

Baltijos jūra

Viduržemio jūra

Atlantinės menkės

Atlantinės menkės

Europinės jūrinės lydekos

Atlantinės menkės

Europinės jūrų lydekos

Juodadėmės menkės

Juodadėmės menkės

Paprastieji merlangai

Jūrinės plekšnės

Paprastosios barzdotės

Ledjūrio menkės

Ledjūrio menkės

Megrimai

Paprastieji merlangai

Paprastieji merlangai

Jūrinės plekšnės

Jūrinės plekšnės

---

| 2019 7 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/202 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/202

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/1242

2019 m. birželio 20 d.

kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Paryžiaus susitarime, inter alia, nustatytas ilgalaikis tikslas, atitinkantis siekį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau siekti, kad temperatūros didėjimas neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (toliau – IPCC) specialiojoje ataskaitoje pateikti naujausi mokslinių tyrimų rezultatai dėl visuotinio atšilimo 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, poveikio ir susijusių visuotinių išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio perspektyvų vienareikšmiškai patvirtina neigiamą klimato kaitos poveikį. Toje specialiojoje ataskaitoje daroma išvada, kad siekiant apriboti visuotinį atšilimą nepaprastai svarbu visuose sektoriuose sumažinti išmetamų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

(1)

Paryžiaus susitarime, inter alia, nustatytas ilgalaikis tikslas, atitinkantis siekį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau siekti, kad temperatūros didėjimas neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (toliau – IPCC) specialiojoje ataskaitoje pateikti naujausi mokslinių tyrimų rezultatai dėl visuotinio atšilimo 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, poveikio ir susijusių visuotinių išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio perspektyvų vienareikšmiškai patvirtina neigiamą klimato kaitos poveikį. Toje specialiojoje ataskaitoje daroma išvada, kad siekiant apriboti visuotinį atšilimą nepaprastai svarbu visuose sektoriuose sumažinti išmetamų teršalų kiekį;

| (2) | siekiant prisidėti prie Paryžiaus susitarimo tikslų, reikia paspartinti viso transporto sektoriaus pertvarkymą, kad išmetamų teršalų kiekis būtų lygus nuliui, atsižvelgiant į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, kuriame apibrėžiama, kokių ekonominių ir visuomeninių pokyčių, apimančių visus ekonomikos sektorius ir visą visuomenę, reikia siekiant užtikrinti perėjimą prie nulinio grynojo išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio iki 2050 m. Be to, reikia nedelsiant drastiškai sumažinti mūsų sveikatai ir aplinkai labai kenksmingų transporto sektoriuje išmetamų oro teršalų kiekį; |
| --- | --- |

(2)

siekiant prisidėti prie Paryžiaus susitarimo tikslų, reikia paspartinti viso transporto sektoriaus pertvarkymą, kad išmetamų teršalų kiekis būtų lygus nuliui, atsižvelgiant į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, kuriame apibrėžiama, kokių ekonominių ir visuomeninių pokyčių, apimančių visus ekonomikos sektorius ir visą visuomenę, reikia siekiant užtikrinti perėjimą prie nulinio grynojo išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio iki 2050 m. Be to, reikia nedelsiant drastiškai sumažinti mūsų sveikatai ir aplinkai labai kenksmingų transporto sektoriuje išmetamų oro teršalų kiekį;

| (3) | Komisija judumo dokumentų rinkinius priėmė 2017 m. gegužės 31 d. („Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“) ir 2017 m. lapkričio 8 d. („Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“). Tuose dokumentų rinkiniuose pateikta konstruktyvi darbotvarkė, kuria taip pat siekiama užtikrinti sklandų perėjimą prie švaraus, konkurencingo ir susietojo judumo visiems; |
| --- | --- |

(3)

Komisija judumo dokumentų rinkinius priėmė 2017 m. gegužės 31 d. („Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“) ir 2017 m. lapkričio 8 d. („Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“). Tuose dokumentų rinkiniuose pateikta konstruktyvi darbotvarkė, kuria taip pat siekiama užtikrinti sklandų perėjimą prie švaraus, konkurencingo ir susietojo judumo visiems;

| (4) | šis reglamentas yra 2018 m. gegužės 17 d. Komisijos trečiojo judumo dokumentų rinkinio „Europa kelyje. Tvarus judamas Europoje: saugus, susietas ir netaršus“ dalis, kuria plėtojamas 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatas „Investicijos į išmanią, novatorišką ir tvarią pramonę. Persvarstyta ES pramonės politikos strategija“. Šiuo reglamentu taip pat siekiama užbaigti procesą, kuriuo Sąjungai suteikiama galimybė visapusiškai pasinaudoti judumo modernizavimo ir jo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo nauda. To trečiojo judumo dokumentų rinkinio tikslas – padidinti judumo Europoje saugumą ir prieinamumą, Europos pramonės konkurencingumą, Europos darbo vietų garantijas ir užtikrinti, kad judumo sistema taptų mažiau tarši ir būtų geriau pritaikyta prie būtinybės kovoti su klimato kaita. Tam reikės visų Sąjungos, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų pastangų, be kita ko, labiau mažinti išmetamo anglies dioksido (toliau – CO2) kiekį ir oro taršą; |
| --- | --- |

(4)

šis reglamentas yra 2018 m. gegužės 17 d. Komisijos trečiojo judumo dokumentų rinkinio „Europa kelyje. Tvarus judamas Europoje: saugus, susietas ir netaršus“ dalis, kuria plėtojamas 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatas „Investicijos į išmanią, novatorišką ir tvarią pramonę. Persvarstyta ES pramonės politikos strategija“. Šiuo reglamentu taip pat siekiama užbaigti procesą, kuriuo Sąjungai suteikiama galimybė visapusiškai pasinaudoti judumo modernizavimo ir jo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo nauda. To trečiojo judumo dokumentų rinkinio tikslas – padidinti judumo Europoje saugumą ir prieinamumą, Europos pramonės konkurencingumą, Europos darbo vietų garantijas ir užtikrinti, kad judumo sistema taptų mažiau tarši ir būtų geriau pritaikyta prie būtinybės kovoti su klimato kaita. Tam reikės visų Sąjungos, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų pastangų, be kita ko, labiau mažinti išmetamo anglies dioksido (toliau – CO2) kiekį ir oro taršą;

| (5) | kartu su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/631 (3), šiuo reglamentu nustatoma aiški kelių transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija ir padedama siekti privalomo tikslo ne vėliau kaip 2030 m. ES viduje visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m., patvirtinto 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2015 m. kovo 6 d. Tarybos posėdyje kaip „Sąjungos įgyvendinamas Paryžiaus susitarime numatomas nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas“; |
| --- | --- |

(5)

kartu su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/631 (3), šiuo reglamentu nustatoma aiški kelių transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija ir padedama siekti privalomo tikslo ne vėliau kaip 2030 m. ES viduje visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m., patvirtinto 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2015 m. kovo 6 d. Tarybos posėdyje kaip „Sąjungos įgyvendinamas Paryžiaus susitarime numatomas nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas“;

| (6) | 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pritarta sektoriuose, kurie neįtraukti į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 2030 m. sumažinti 30 %, palyginti su 2005 m. Kelių transporto sektoriaus išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos labiausiai iš tų sektorių prisideda prie taršos. Kelių transporto sektoriuje 2016 m. buvo išmesta maždaug ketvirtadalis viso Sąjungoje išmetamo teršalų kiekio. Jame išmetamų teršalų kiekis nuolat didėja ir toliau yra gerokai didesnis nei 1990 m. Jei kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis didės, niekais nueis pastangos mažinti išmetamų teršalų kiekį kituose sektoriuose kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

(6)

2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pritarta sektoriuose, kurie neįtraukti į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 2030 m. sumažinti 30 %, palyginti su 2005 m. Kelių transporto sektoriaus išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos labiausiai iš tų sektorių prisideda prie taršos. Kelių transporto sektoriuje 2016 m. buvo išmesta maždaug ketvirtadalis viso Sąjungoje išmetamo teršalų kiekio. Jame išmetamų teršalų kiekis nuolat didėja ir toliau yra gerokai didesnis nei 1990 m. Jei kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis didės, niekais nueis pastangos mažinti išmetamų teršalų kiekį kituose sektoriuose kovojant su klimato kaita;

| (7) | 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžiama, kad išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir riziką, susijusią su priklausomybe nuo iškastinio kuro, transporto sektoriuje svarbu mažinti visapusiškais ir technologiškai neutraliais metodais, kuriais ir po 2020 m. transporto sektoriuje būtų skatinama išmesti mažiau teršalų ir efektyviau vartoti energiją, naudoti elektra varomas transporto priemones ir vartoti atsinaujinančių išteklių energiją; |
| --- | --- |

(7)

2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžiama, kad išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir riziką, susijusią su priklausomybe nuo iškastinio kuro, transporto sektoriuje svarbu mažinti visapusiškais ir technologiškai neutraliais metodais, kuriais ir po 2020 m. transporto sektoriuje būtų skatinama išmesti mažiau teršalų ir efektyviau vartoti energiją, naudoti elektra varomas transporto priemones ir vartoti atsinaujinančių išteklių energiją;

| (8) | siekiant energiją vartotojams Sąjungoje tiekti saugiai, darniai, konkurencingai ir įperkama kaina, energijos vartojimo efektyvumo indėlis į vartojimo nuosaikumą yra vienas iš penkių tarpusavio poveikį stiprinančių ir glaudžiai susijusių metodų, nurodytų 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikate „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“. Tame komunikate teigiama, kad energijos vartojimo efektyvumas turi būti didinamas visuose ūkio sektoriuose, tačiau ypač didelių galimybių energiją vartoti našiau yra transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

(8)

siekiant energiją vartotojams Sąjungoje tiekti saugiai, darniai, konkurencingai ir įperkama kaina, energijos vartojimo efektyvumo indėlis į vartojimo nuosaikumą yra vienas iš penkių tarpusavio poveikį stiprinančių ir glaudžiai susijusių metodų, nurodytų 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikate „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“. Tame komunikate teigiama, kad energijos vartojimo efektyvumas turi būti didinamas visuose ūkio sektoriuose, tačiau ypač didelių galimybių energiją vartoti našiau yra transporto sektoriuje;

| (9) | sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant sunkvežimius, miesto autobusus ir tolimojo susisiekimo autobusus, išmetamo CO2 kiekis sudaro maždaug 6 % viso ES ir maždaug 25 % viso ES kelių transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio. Nesiėmus papildomų priemonių, sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio dalis 2010–2030 m. išaugtų maždaug 9 % Šiuo metu Sąjungos teisėje jokių sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimų nenustatyta, todėl reikia nedelsiant sukurti konkrečias priemones tokioms transporto priemonėms; |
| --- | --- |

(9)

sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant sunkvežimius, miesto autobusus ir tolimojo susisiekimo autobusus, išmetamo CO2 kiekis sudaro maždaug 6 % viso ES ir maždaug 25 % viso ES kelių transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio. Nesiėmus papildomų priemonių, sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio dalis 2010–2030 m. išaugtų maždaug 9 % Šiuo metu Sąjungos teisėje jokių sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimų nenustatyta, todėl reikia nedelsiant sukurti konkrečias priemones tokioms transporto priemonėms;

| (10) | todėl, atsižvelgus į transporto priemonių parko atnaujinimo laiką ir į būtiną transporto sektoriaus indėlį siekiant Sąjungos klimato ir energetikos tikslų, nustatytų 2030 m. ir vėlesniam laikotarpiui, visos Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parkams turėtų būti nustatytos 2025 ir 2030 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos. Reikalavimus nustatant laipsniškai, be kita ko, duodamas aiškus ir išankstinis ženklas pramonei paspartinti efektyvaus energijos vartojimo technologijų ir mažataršių bei netaršių sunkiųjų transporto priemonių diegimo rinkoje. Naudojant netaršias sunkiąsias transporto priemones taip pat turėtų būti prisidedama prie miesto judumo problemų sprendimo. Nors labai svarbu mažinti kelių transporto išmetamą CO2 kiekį, gamintojų pastangos skatinti naudoti tokias sunkiąsias transporto priemones taip pat svarbios siekiant veiksmingai mažinti oro teršalų kiekį ir pernelyg didelį triukšmo lygį miestuose ir miestų zonose; |
| --- | --- |

(10)

todėl, atsižvelgus į transporto priemonių parko atnaujinimo laiką ir į būtiną transporto sektoriaus indėlį siekiant Sąjungos klimato ir energetikos tikslų, nustatytų 2030 m. ir vėlesniam laikotarpiui, visos Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parkams turėtų būti nustatytos 2025 ir 2030 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos. Reikalavimus nustatant laipsniškai, be kita ko, duodamas aiškus ir išankstinis ženklas pramonei paspartinti efektyvaus energijos vartojimo technologijų ir mažataršių bei netaršių sunkiųjų transporto priemonių diegimo rinkoje. Naudojant netaršias sunkiąsias transporto priemones taip pat turėtų būti prisidedama prie miesto judumo problemų sprendimo. Nors labai svarbu mažinti kelių transporto išmetamą CO2 kiekį, gamintojų pastangos skatinti naudoti tokias sunkiąsias transporto priemones taip pat svarbios siekiant veiksmingai mažinti oro teršalų kiekį ir pernelyg didelį triukšmo lygį miestuose ir miestų zonose;

| (11) | siekiant išnaudoti visas galimybes efektyviai vartoti energiją ir užtikrinti, kad visas kelių transporto sektorius padėtų, kaip sutarta, mažinti išmetamų teršalų kiekį, tikslinga papildyti jau sukurtus naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinės paskirties transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus – nustatyti naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Šie standartai paskatins kurti degalų taupymo technologijų inovacijas ir taip padės Sąjungos gamintojams ir tiekėjams pirmauti technologijų srityje bei užtikrins aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

(11)

siekiant išnaudoti visas galimybes efektyviai vartoti energiją ir užtikrinti, kad visas kelių transporto sektorius padėtų, kaip sutarta, mažinti išmetamų teršalų kiekį, tikslinga papildyti jau sukurtus naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinės paskirties transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus – nustatyti naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Šie standartai paskatins kurti degalų taupymo technologijų inovacijas ir taip padės Sąjungos gamintojams ir tiekėjams pirmauti technologijų srityje bei užtikrins aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas ilguoju laikotarpiu;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad klimato kaita yra tarpvalstybinė problema ir kad reikia išsaugoti sklandžiai veikiančią ir kelių transporto paslaugų, ir sunkiųjų transporto priemonių bendrąją rinką išvengiant rinkos susiskaidymo, tikslinga Sąjungos lygmeniu nustatyti sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Tie standartai neturėtų daryti poveikio Sąjungos konkurencijos teisei; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad klimato kaita yra tarpvalstybinė problema ir kad reikia išsaugoti sklandžiai veikiančią ir kelių transporto paslaugų, ir sunkiųjų transporto priemonių bendrąją rinką išvengiant rinkos susiskaidymo, tikslinga Sąjungos lygmeniu nustatyti sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Tie standartai neturėtų daryti poveikio Sąjungos konkurencijos teisei;

| (13) | nustatant išmetamo CO2 kiekio sumažinimo lygius, kuriuos reikėtų pasiekti visame Sąjungos sunkiųjų transporto priemonių parke, reikėtų atsižvelgti į tai, kaip veiksmingai tokio lygio sumažinimas padės iki 2030 m. ekonomiškai efektyviai sumažinti išmetamų CO2 teršalų kiekį sektoriuose, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842 (4), kiek tai kainuos ir padės sutaupyti visuomenei, gamintojams, vežėjams ir vartotojams, taip pat į tai, kaip tiesiogiai ir netiesiogiai bus paveiktas užimtumas ir inovacijos ir kokia papildoma nauda dėl sumažėjusios oro taršos ir pagerėjusio energetinio saugumo; |
| --- | --- |

(13)

nustatant išmetamo CO2 kiekio sumažinimo lygius, kuriuos reikėtų pasiekti visame Sąjungos sunkiųjų transporto priemonių parke, reikėtų atsižvelgti į tai, kaip veiksmingai tokio lygio sumažinimas padės iki 2030 m. ekonomiškai efektyviai sumažinti išmetamų CO2 teršalų kiekį sektoriuose, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842 (4), kiek tai kainuos ir padės sutaupyti visuomenei, gamintojams, vežėjams ir vartotojams, taip pat į tai, kaip tiesiogiai ir netiesiogiai bus paveiktas užimtumas ir inovacijos ir kokia papildoma nauda dėl sumažėjusios oro taršos ir pagerėjusio energetinio saugumo;

| (14) | reikia užtikrinti socialiniu požiūriu priimtiną ir teisingą perėjimą prie netaršaus judumo. Todėl svarbu atsižvelgti į perėjimo socialinius padarinius visoje automobilių pramonės vertės grandinėje ir aktyviai spręsti su užimtumu susijusius klausimus. Todėl reikia apsvarstyti tikslinių darbuotojų perkvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir perkėlimo programų bei švietimo ir darbo paieškos iniciatyvų bendruomenėse ir regionuose, patiriančiuose neigiamas pasekmes, įgyvendinimą Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, palaikant glaudų dialogą su socialiniais partneriais ir kompetentingomis institucijomis. Vykdant tą perėjimą reikia didinti moterų užimtumą ir lygias galimybes tame sektoriuje; |
| --- | --- |

(14)

reikia užtikrinti socialiniu požiūriu priimtiną ir teisingą perėjimą prie netaršaus judumo. Todėl svarbu atsižvelgti į perėjimo socialinius padarinius visoje automobilių pramonės vertės grandinėje ir aktyviai spręsti su užimtumu susijusius klausimus. Todėl reikia apsvarstyti tikslinių darbuotojų perkvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir perkėlimo programų bei švietimo ir darbo paieškos iniciatyvų bendruomenėse ir regionuose, patiriančiuose neigiamas pasekmes, įgyvendinimą Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, palaikant glaudų dialogą su socialiniais partneriais ir kompetentingomis institucijomis. Vykdant tą perėjimą reikia didinti moterų užimtumą ir lygias galimybes tame sektoriuje;

| (15) | siekiant sėkmingai pereiti prie netaršaus judumo reikia taikyti integruotą principą ir sudaryti tinkamas palankias sąlygas, kad būtų skatinamos inovacijos, o Sąjunga išliktų technologijų lydere kelių transporto sektoriuje. Tai apima viešąsias ir privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, didėjančią mažataršių ir netaršių sunkiųjų transporto priemonių pasiūlą, baterijų įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimą, integraciją į energetikos sistemas, taip pat tvarų medžiagų tiekimą baterijų gamybai ir jų tvarią gamybą, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą Europoje. Tam reikia nuoseklių veiksmų Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko, teikiant paskatas remti mažataršių ir netaršių sunkiųjų transporto priemonių naudojimą; |
| --- | --- |

(15)

siekiant sėkmingai pereiti prie netaršaus judumo reikia taikyti integruotą principą ir sudaryti tinkamas palankias sąlygas, kad būtų skatinamos inovacijos, o Sąjunga išliktų technologijų lydere kelių transporto sektoriuje. Tai apima viešąsias ir privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, didėjančią mažataršių ir netaršių sunkiųjų transporto priemonių pasiūlą, baterijų įkrovimo ir degalinių infrastruktūros diegimą, integraciją į energetikos sistemas, taip pat tvarų medžiagų tiekimą baterijų gamybai ir jų tvarią gamybą, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą Europoje. Tam reikia nuoseklių veiksmų Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko, teikiant paskatas remti mažataršių ir netaršių sunkiųjų transporto priemonių naudojimą;

| (16) | įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 595/2009 (5) sukurta nauja atskirų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų nustatymo procedūra. Komisijos reglamente (ES) 2017/2400 (6) pateikiama metodika, pagrįsta priemone VECTO, kuria galima modeliuoti, kiek visos sunkiosios transporto priemonės išmeta CO2 ir kokios jų degalų sąnaudos. Ta metodika užtikrina galimybę atsižvelgti į sunkiųjų transporto priemonių sektoriaus įvairovę ir į tai, kad atskiros sunkiosios transporto priemonės gali būti specialiai pritaikytos, todėl labai skirtingos. Visų pirma, nuo 2019 m. liepos 1 d. nustatomi išmetamo CO2 kiekiai keturioms sunkiųjų transporto priemonių grupėms, kurioms tenka maždaug 65–70 % viso ES sunkiųjų transporto priemonių parko išmetamo CO2 kiekio; |
| --- | --- |

(16)

įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 595/2009 (5) sukurta nauja atskirų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų nustatymo procedūra. Komisijos reglamente (ES) 2017/2400 (6) pateikiama metodika, pagrįsta priemone VECTO, kuria galima modeliuoti, kiek visos sunkiosios transporto priemonės išmeta CO2 ir kokios jų degalų sąnaudos. Ta metodika užtikrina galimybę atsižvelgti į sunkiųjų transporto priemonių sektoriaus įvairovę ir į tai, kad atskiros sunkiosios transporto priemonės gali būti specialiai pritaikytos, todėl labai skirtingos. Visų pirma, nuo 2019 m. liepos 1 d. nustatomi išmetamo CO2 kiekiai keturioms sunkiųjų transporto priemonių grupėms, kurioms tenka maždaug 65–70 % viso ES sunkiųjų transporto priemonių parko išmetamo CO2 kiekio;

| (17) | siekiant atsižvelgti į inovacijas ir sunkiųjų transporto priemonių degalų sąnaudas mažinančių naujų technologijų diegimą, modeliavimo priemonė VECTO ir Reglamentas (ES) 2017/2400 bus nuolat ir laiku atnaujinami; |
| --- | --- |

(17)

siekiant atsižvelgti į inovacijas ir sunkiųjų transporto priemonių degalų sąnaudas mažinančių naujų technologijų diegimą, modeliavimo priemonė VECTO ir Reglamentas (ES) 2017/2400 bus nuolat ir laiku atnaujinami;

| (18) | išmetamo CO2 kiekio duomenys, nustatomi pagal Reglamentą (ES) 2017/2400, turi būti stebimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/956 (7). Šiais duomenimis turėtų būti remiamasi nustatant išmetamo CO2 kiekio mažinimo normas, kurias Sąjungoje turėtų pasiekti keturių taršiausių grupių sunkiosios transporto priemonės, ir gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu; |
| --- | --- |

(18)

išmetamo CO2 kiekio duomenys, nustatomi pagal Reglamentą (ES) 2017/2400, turi būti stebimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/956 (7). Šiais duomenimis turėtų būti remiamasi nustatant išmetamo CO2 kiekio mažinimo normas, kurias Sąjungoje turėtų pasiekti keturių taršiausių grupių sunkiosios transporto priemonės, ir gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu;

| (19) | 2025 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo normą reikėtų nustatyti kaip santykinį mažinimą, pagrįstą vidutiniu tų sunkiųjų transporto priemonių, kurios buvo naujai įregistruotos laikotarpiu nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d., išmesto CO2 kiekiu ir atspindintį jau prieinamų ekonomiškai efektyvių technologijų diegimą tradicinėse transporto priemonėse. Išmetamo CO2 kiekio mažinimo norma taip pat turėtų būti nustatyta nuo 2030 m. Reikėtų taikyti tą normą, nebent būtų nuspręsta kitaip pagal 2022 m. atliktiną peržiūrą. 2030 m. tikslas turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į Europos Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

(19)

2025 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo normą reikėtų nustatyti kaip santykinį mažinimą, pagrįstą vidutiniu tų sunkiųjų transporto priemonių, kurios buvo naujai įregistruotos laikotarpiu nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d., išmesto CO2 kiekiu ir atspindintį jau prieinamų ekonomiškai efektyvių technologijų diegimą tradicinėse transporto priemonėse. Išmetamo CO2 kiekio mažinimo norma taip pat turėtų būti nustatyta nuo 2030 m. Reikėtų taikyti tą normą, nebent būtų nuspręsta kitaip pagal 2022 m. atliktiną peržiūrą. 2030 m. tikslas turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į Europos Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą;

| (20) | siekiant užtikrinti išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės patikimumą, kad sunkiųjų transporto priemonių sektoriuje išmetamo CO2 kiekis nepadidėtų dėl netinkamų procedūrinių priemonių, kai netinkamai atspindima padėtis tuo atveju, kai CO2 išmetamas kiekis jau yra reguliuojamas, yra tikslinga nustatyti metodiką, kaip prireikus koreguoti išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertes; |
| --- | --- |

(20)

siekiant užtikrinti išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės patikimumą, kad sunkiųjų transporto priemonių sektoriuje išmetamo CO2 kiekis nepadidėtų dėl netinkamų procedūrinių priemonių, kai netinkamai atspindima padėtis tuo atveju, kai CO2 išmetamas kiekis jau yra reguliuojamas, yra tikslinga nustatyti metodiką, kaip prireikus koreguoti išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertes;

| (21) | suskystintos gamtinės dujos (toliau – LNG) yra jau prieinami dyzeliniams alternatyvūs sunkiųjų transporto priemonių degalai. Diegiant turimas ir būsimas novatoriškesnes LNG pagrįstas technologijas bus lengviau pasiekti išmetamo CO2 kiekio normas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, nes naudojant LNG technologijas išmetama mažiau CO2, palyginti su dyzelinėmis transporto priemonėmis. Priemonėje VECTO jau visiškai atsižvelgta į suskystintomis gamtinėmis dujomis varomų transporto priemonių potencialą sumažinti išmetamo CO2 kiekį. Be to, naudojant dabartines suskystintų gamtinių dujų technologijas išmetama mažai oro teršalų, tokių kaip NOx ir kietosios dalelės. Pakankama minimali degalų papildymo infrastruktūra taip pat jau sukurta ir toliau plėtojama pagal nacionalines alternatyviųjų degalų infrastruktūros politikos strategijas; |
| --- | --- |

(21)

suskystintos gamtinės dujos (toliau – LNG) yra jau prieinami dyzeliniams alternatyvūs sunkiųjų transporto priemonių degalai. Diegiant turimas ir būsimas novatoriškesnes LNG pagrįstas technologijas bus lengviau pasiekti išmetamo CO2 kiekio normas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, nes naudojant LNG technologijas išmetama mažiau CO2, palyginti su dyzelinėmis transporto priemonėmis. Priemonėje VECTO jau visiškai atsižvelgta į suskystintomis gamtinėmis dujomis varomų transporto priemonių potencialą sumažinti išmetamo CO2 kiekį. Be to, naudojant dabartines suskystintų gamtinių dujų technologijas išmetama mažai oro teršalų, tokių kaip NOx ir kietosios dalelės. Pakankama minimali degalų papildymo infrastruktūra taip pat jau sukurta ir toliau plėtojama pagal nacionalines alternatyviųjų degalų infrastruktūros politikos strategijas;

| (22) | apskaičiuojant išmestų CO2 teršalų atskaitos vertes, pagal kurias bus nustatomos 2025 ir 2030 m. savitosios išmetamo CO2 kiekio normos, reikėtų atsižvelgti į tikėtiną viso sunkiųjų transporto priemonių parko potencialą sumažinti išmetamų CO2 teršalų kiekį. Todėl tikslinga atliekant skaičiavimą nepaisyti specialiųjų transporto priemonių, tokių kaip šiukšlėms vežti ar statybos darbams naudojamos transporto priemonės. Tų transporto priemonių rida palyginti maža ir dėl jų savito naudojimo modelio nepanašu, kad išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų mažinimo techninės priemonės joms tiek pat ekonomiškai efektyvios, kiek prekėms vežti naudojamoms sunkiosioms transporto priemonėms; |
| --- | --- |

(22)

apskaičiuojant išmestų CO2 teršalų atskaitos vertes, pagal kurias bus nustatomos 2025 ir 2030 m. savitosios išmetamo CO2 kiekio normos, reikėtų atsižvelgti į tikėtiną viso sunkiųjų transporto priemonių parko potencialą sumažinti išmetamų CO2 teršalų kiekį. Todėl tikslinga atliekant skaičiavimą nepaisyti specialiųjų transporto priemonių, tokių kaip šiukšlėms vežti ar statybos darbams naudojamos transporto priemonės. Tų transporto priemonių rida palyginti maža ir dėl jų savito naudojimo modelio nepanašu, kad išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų mažinimo techninės priemonės joms tiek pat ekonomiškai efektyvios, kiek prekėms vežti naudojamoms sunkiosioms transporto priemonėms;

| (23) | išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimai turėtų būti išreikšti CO2 gramais tonkilometriui, kad būtų atspindėtas sunkiosios transporto priemonės naudingumas; |
| --- | --- |

(23)

išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimai turėtų būti išreikšti CO2 gramais tonkilometriui, kad būtų atspindėtas sunkiosios transporto priemonės naudingumas;

| (24) | reikėtų užtikrinti sąžiningą bendrų išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimų paskirstymą gamintojams, atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių įvairovę: konstrukciją ir važiavimo modelį, metinę ridą, naudingąją apkrovą ir priekabos konfigūraciją. Todėl tikslinga sunkiąsias transporto priemones suskirstyti į skirtingus atskirus transporto priemonių pogrupius pagal tipinį transporto priemonių naudojimo modelį ir specifines technines charakteristikas. Metines gamintojų savitąsias normas nustatant kaip kiekvienam tokiam transporto priemonių pogrupiui apibrėžtų išmetamo CO2 kiekio normų svertinį vidurkį, gamintojams taip pat suteikiama priemonė galimus prastesnius tam tikrų pogrupių transporto priemonių rezultatus veiksmingai kompensuoti geresniais, nei planuota, kitų pogrupių transporto priemonių rezultatais, atsižvelgiant į vidutinį per eksploatavimo ciklą skirtingų pogrupių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

(24)

reikėtų užtikrinti sąžiningą bendrų išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimų paskirstymą gamintojams, atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių įvairovę: konstrukciją ir važiavimo modelį, metinę ridą, naudingąją apkrovą ir priekabos konfigūraciją. Todėl tikslinga sunkiąsias transporto priemones suskirstyti į skirtingus atskirus transporto priemonių pogrupius pagal tipinį transporto priemonių naudojimo modelį ir specifines technines charakteristikas. Metines gamintojų savitąsias normas nustatant kaip kiekvienam tokiam transporto priemonių pogrupiui apibrėžtų išmetamo CO2 kiekio normų svertinį vidurkį, gamintojams taip pat suteikiama priemonė galimus prastesnius tam tikrų pogrupių transporto priemonių rezultatus veiksmingai kompensuoti geresniais, nei planuota, kitų pogrupių transporto priemonių rezultatais, atsižvelgiant į vidutinį per eksploatavimo ciklą skirtingų pogrupių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį;

| (25) | kaip gamintojas laikosi savo metinių išmetamo CO2 kiekio savitųjų normų, turėtų būti įvertinta pagal jo vidutinį išmetamo CO2 kiekį. Nustatant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, reikėtų atsižvelgti ir į skirtingų pogrupių transporto priemonių ypatumus. Todėl gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis turėtų būti pagrįstas kiekvienam transporto priemonių pogrupiui nustatytu vidutiniu išmetamų teršalų kiekiu (taikant jų numanoma vidutine metine rida ir vidutine naudingąja apkrova pagrįstą korekcinį koeficientą), kuris atspindi visą per eksploatavimo ciklą išmetamo CO2 kiekį. Kadangi specialiųjų transporto priemonių galimybės išmesti mažiau CO2 yra ribotos, skaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamų CO2 teršalų kiekį į tas transporto priemones atsižvelgti nereikėtų; |
| --- | --- |

(25)

kaip gamintojas laikosi savo metinių išmetamo CO2 kiekio savitųjų normų, turėtų būti įvertinta pagal jo vidutinį išmetamo CO2 kiekį. Nustatant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, reikėtų atsižvelgti ir į skirtingų pogrupių transporto priemonių ypatumus. Todėl gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis turėtų būti pagrįstas kiekvienam transporto priemonių pogrupiui nustatytu vidutiniu išmetamų teršalų kiekiu (taikant jų numanoma vidutine metine rida ir vidutine naudingąja apkrova pagrįstą korekcinį koeficientą), kuris atspindi visą per eksploatavimo ciklą išmetamo CO2 kiekį. Kadangi specialiųjų transporto priemonių galimybės išmesti mažiau CO2 yra ribotos, skaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamų CO2 teršalų kiekį į tas transporto priemones atsižvelgti nereikėtų;

| (26) | siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie netaršaus judumo ir suteikti paskatų kurti ir plėsti Sąjungos netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių rinką ir papildyti tokias su paklausa susijusias priemones, kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB (8), reikėtų nustatyti specialų ypatingaisiais kreditais pagrįstą mechanizmą, taikomą ataskaitiniais laikotarpiais iki 2025 m., ir netaršių bei mažataršių transporto priemonių dalies gamintojo transporto priemonių parke lyginamąjį rodiklį, taikomą ataskaitiniais laikotarpiais nuo 2025 m.; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie netaršaus judumo ir suteikti paskatų kurti ir plėsti Sąjungos netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių rinką ir papildyti tokias su paklausa susijusias priemones, kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB (8), reikėtų nustatyti specialų ypatingaisiais kreditais pagrįstą mechanizmą, taikomą ataskaitiniais laikotarpiais iki 2025 m., ir netaršių bei mažataršių transporto priemonių dalies gamintojo transporto priemonių parke lyginamąjį rodiklį, taikomą ataskaitiniais laikotarpiais nuo 2025 m.;

| (27) | siekiant skatinti greitą netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių diegimą Sąjungos rinkoje, reikėtų parengti paskatų sistemą, kad įkrovimo infrastruktūros teikėjams ir gamintojams būtų užtikrintas tikrumas dėl investicijų, gamintojams suteikiant tam tikro lankstumo sprendžiant dėl savo investicijų tvarkaraščio; |
| --- | --- |

(27)

siekiant skatinti greitą netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių diegimą Sąjungos rinkoje, reikėtų parengti paskatų sistemą, kad įkrovimo infrastruktūros teikėjams ir gamintojams būtų užtikrintas tikrumas dėl investicijų, gamintojams suteikiant tam tikro lankstumo sprendžiant dėl savo investicijų tvarkaraščio;

| (28) | apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, ataskaitiniais laikotarpiais iki 2025 m. visos netaršios ir mažataršės sunkiosios transporto priemonės turėtų būti įskaitomos kelis kartus. Ataskaitiniais laikotarpiais nuo 2025 m. gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis turėtų būti apskaičiuojamas atsižvelgiant į jo rezultatus, vertinamus taikant netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių dalies lyginamąjį rodiklį. Paskatų mastas turėtų skirtis, priklausomai nuo faktinio transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio. Siekiant užtikrinti, kad nesumenktų aplinkosaugos tikslai, turėtų būti nustatyta iš to gaunamų išmetamo CO2 taršos mažinimo rezultatų riba; |
| --- | --- |

(28)

apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, ataskaitiniais laikotarpiais iki 2025 m. visos netaršios ir mažataršės sunkiosios transporto priemonės turėtų būti įskaitomos kelis kartus. Ataskaitiniais laikotarpiais nuo 2025 m. gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis turėtų būti apskaičiuojamas atsižvelgiant į jo rezultatus, vertinamus taikant netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių dalies lyginamąjį rodiklį. Paskatų mastas turėtų skirtis, priklausomai nuo faktinio transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio. Siekiant užtikrinti, kad nesumenktų aplinkosaugos tikslai, turėtų būti nustatyta iš to gaunamų išmetamo CO2 taršos mažinimo rezultatų riba;

| (29) | mažataršėms sunkiosioms transporto priemonėms turėtų būti teikiamos paskatos tik tuo atveju, jeigu jų išmetamo CO2 kiekis sudaro mažiau nei pusę visų pogrupio, kuriam priskiriama sunkioji transporto priemonė, transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės. Tai paskatintų šios srities inovacijas; |
| --- | --- |

(29)

mažataršėms sunkiosioms transporto priemonėms turėtų būti teikiamos paskatos tik tuo atveju, jeigu jų išmetamo CO2 kiekis sudaro mažiau nei pusę visų pogrupio, kuriam priskiriama sunkioji transporto priemonė, transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės. Tai paskatintų šios srities inovacijas;

| (30) | kuriant netaršių sunkiųjų transporto priemonių diegimo paskatų mechanizmą, reikėtų jį taikyti ir mažesniems sunkvežimiams, kuriems netaikomos išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos pagal šį reglamentą. Tos transporto priemonės taip pat labai padėtų spręsti oro taršos problemas miestuose. Siekiant užtikrinti gerą skatinimo priemonių balansą skirtingų transporto priemonių tipų atžvilgiu, turėtų būti nustatyta ir netaršių mažesnių sunkvežimių gamintojo vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo rezultatų riba; |
| --- | --- |

(30)

kuriant netaršių sunkiųjų transporto priemonių diegimo paskatų mechanizmą, reikėtų jį taikyti ir mažesniems sunkvežimiams, kuriems netaikomos išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos pagal šį reglamentą. Tos transporto priemonės taip pat labai padėtų spręsti oro taršos problemas miestuose. Siekiant užtikrinti gerą skatinimo priemonių balansą skirtingų transporto priemonių tipų atžvilgiu, turėtų būti nustatyta ir netaršių mažesnių sunkvežimių gamintojo vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo rezultatų riba;

| (31) | siekiant skatinti ekonomiškai efektyvų išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimų įgyvendinimą, kartu atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių parko sudėties ir išmetamo CO2 kiekio svyravimą per kelerius metus, reikėtų suteikti gamintojams galimybę pasinaudoti savo geresniais, nei numatyta, vienais metais pasiektais savitosios išmetamo CO2 normos laikymosi rezultatais tam, kad būtų kompensuoti prastesni kitų metų rezultatai; |
| --- | --- |

(31)

siekiant skatinti ekonomiškai efektyvų išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimų įgyvendinimą, kartu atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių parko sudėties ir išmetamo CO2 kiekio svyravimą per kelerius metus, reikėtų suteikti gamintojams galimybę pasinaudoti savo geresniais, nei numatyta, vienais metais pasiektais savitosios išmetamo CO2 normos laikymosi rezultatais tam, kad būtų kompensuoti prastesni kitų metų rezultatai;

| (32) | kad atsirastų paskatų išmetamo CO2 kiekio sumažinimą pasiekti anksčiau, gamintojas, kurio vidutinis savitasis išmetamas CO2 kiekis nesiekia išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorijos nuo išmetamo CO2 atskaitos vertės iki 2025 m. normos, turėtų gauti galimybę rezervuoti šiuos išmetamų teršalų kreditus CO2 kiekio mažinimo normos laikymosi 2025 m. tikslais. Panašiai gamintojas, kurio vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis mažesnis negu išmetamų teršalų kiekio mažinimo trajektorija tarp 2025 m. normos ir nuo 2030 m. taikomos normos, turėtų gauti galimybę rezervuoti tuos teršalų išmetimo kreditus CO2 kiekio mažinimo normų laikymosi laikotarpiu nuo 2025 m. liepos 1 d. iki 2030 m. birželio 30 d. tikslais; |
| --- | --- |

(32)

kad atsirastų paskatų išmetamo CO2 kiekio sumažinimą pasiekti anksčiau, gamintojas, kurio vidutinis savitasis išmetamas CO2 kiekis nesiekia išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorijos nuo išmetamo CO2 atskaitos vertės iki 2025 m. normos, turėtų gauti galimybę rezervuoti šiuos išmetamų teršalų kreditus CO2 kiekio mažinimo normos laikymosi 2025 m. tikslais. Panašiai gamintojas, kurio vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis mažesnis negu išmetamų teršalų kiekio mažinimo trajektorija tarp 2025 m. normos ir nuo 2030 m. taikomos normos, turėtų gauti galimybę rezervuoti tuos teršalų išmetimo kreditus CO2 kiekio mažinimo normų laikymosi laikotarpiu nuo 2025 m. liepos 1 d. iki 2030 m. birželio 30 d. tikslais;

| (33) | jei bet kuriuo 12 mėnesių ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2025 m. liepos 1 d. iki 2030 m. birželio 30 d. gamintojas nesilaiko savitosios išmetamo CO2 normos, jam reikėtų suteikti galimybę sukaupti ribotą išmetamų teršalų skolą. Tačiau visas likusias išmetamų teršalų skolas gamintojai turėtų atlyginti 2029 m. ataskaitiniu laikotarpiu, kuris baigsis 2030 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(33)

jei bet kuriuo 12 mėnesių ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2025 m. liepos 1 d. iki 2030 m. birželio 30 d. gamintojas nesilaiko savitosios išmetamo CO2 normos, jam reikėtų suteikti galimybę sukaupti ribotą išmetamų teršalų skolą. Tačiau visas likusias išmetamų teršalų skolas gamintojai turėtų atlyginti 2029 m. ataskaitiniu laikotarpiu, kuris baigsis 2030 m. birželio 30 d.;

| (34) | į išmetamų teršalų kreditus ir teršalų skolas turėtų būti atsižvelgiama tik nustatant, ar gamintojas laikosi savitosios išmetamo CO2 normos, ir jos neturėtų būti laikomos perduodamu turtu ar fiskalinių priemonių objektu; |
| --- | --- |

(34)

į išmetamų teršalų kreditus ir teršalų skolas turėtų būti atsižvelgiama tik nustatant, ar gamintojas laikosi savitosios išmetamo CO2 normos, ir jos neturėtų būti laikomos perduodamu turtu ar fiskalinių priemonių objektu;

| (35) | nustačiusi gamintojo išmetamo CO2 normos perviršį ir atsižvelgdama į išmetamų teršalų kreditus ir teršalų skolas, Komisija turėtų skirti piniginę nuobaudą – mokestį už išmetamo CO2 normos perviršį. Informacija apie gamintojų išmetamo CO2 normos perviršį turėtų būti skelbiama viešai. Siekiant suteikti gamintojams pakankamą paskatą imtis priemonių mažinti savitąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, svarbu, kad mokestis visada viršytų vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti išmetamo CO2 normas, ribines sąnaudas. Mokesčių rinkimo metodika turėtų būti nustatyta įgyvendinimo aktu, atsižvelgiant į metodiką, priimtą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (9); Mokestis turėtų būti laikomas Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis. Komisija, atlikdama peržiūrą pagal Reglamentą (ES) 2019/631, turėtų įvertinti galimybę šias sumas skirti konkrečiam fondui arba atitinkamai programai, kuria siekiama užtikrinti tinkamą perėjimą prie netaršaus judumo ir remti automobilių sektoriaus darbuotojų perkvalifikavimą, kvalifikacijos kėlimą ir kitą įgūdžių ugdymą; |
| --- | --- |

(35)

nustačiusi gamintojo išmetamo CO2 normos perviršį ir atsižvelgdama į išmetamų teršalų kreditus ir teršalų skolas, Komisija turėtų skirti piniginę nuobaudą – mokestį už išmetamo CO2 normos perviršį. Informacija apie gamintojų išmetamo CO2 normos perviršį turėtų būti skelbiama viešai. Siekiant suteikti gamintojams pakankamą paskatą imtis priemonių mažinti savitąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, svarbu, kad mokestis visada viršytų vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti išmetamo CO2 normas, ribines sąnaudas. Mokesčių rinkimo metodika turėtų būti nustatyta įgyvendinimo aktu, atsižvelgiant į metodiką, priimtą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (9); Mokestis turėtų būti laikomas Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis. Komisija, atlikdama peržiūrą pagal Reglamentą (ES) 2019/631, turėtų įvertinti galimybę šias sumas skirti konkrečiam fondui arba atitinkamai programai, kuria siekiama užtikrinti tinkamą perėjimą prie netaršaus judumo ir remti automobilių sektoriaus darbuotojų perkvalifikavimą, kvalifikacijos kėlimą ir kitą įgūdžių ugdymą;

| (36) | siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos išmetamo CO2 normos būtų pasiektos, reikia patikimo normų laikymosi užtikrinimo mechanizmo. Gamintojų įpareigojimas pateikti tikslius duomenis pagal Reglamentą (ES) 2018/956 ir administracinės baudos, kurios gali būti paskirtos už to įpareigojimo nesilaikymą, padeda užtikrinti duomenų, naudojamų nustatant, ar laikomasi šiame reglamente numatytų normų, patikimumą; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos išmetamo CO2 normos būtų pasiektos, reikia patikimo normų laikymosi užtikrinimo mechanizmo. Gamintojų įpareigojimas pateikti tikslius duomenis pagal Reglamentą (ES) 2018/956 ir administracinės baudos, kurios gali būti paskirtos už to įpareigojimo nesilaikymą, padeda užtikrinti duomenų, naudojamų nustatant, ar laikomasi šiame reglamente numatytų normų, patikimumą;

| (37) | tam, kad taikant šį reglamentą būtų sumažintas išmetamo CO2 kiekis, sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis turėtų atitikti vertes, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones. Todėl reikėtų suteikti Komisijai galimybę, apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, atsižvelgti į kiekvieną tipo patvirtinimo institucijų nustatytą sistemingą eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimų nesilaikymą; |
| --- | --- |

(37)

tam, kad taikant šį reglamentą būtų sumažintas išmetamo CO2 kiekis, sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis turėtų atitikti vertes, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones. Todėl reikėtų suteikti Komisijai galimybę, apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, atsižvelgti į kiekvieną tipo patvirtinimo institucijų nustatytą sistemingą eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimų nesilaikymą;

| (38) | kad galėtų imtis tokių priemonių, Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti ir įgyvendinti eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones, ir išmetamo CO2 kiekio verčių, nurodytų atitikties liudijimuose, atskiruose tipo patvirtinimo sertifikatuose ar informacijos klientui byloje, atitikties patikros procedūrą. Rengiant šią procedūrą daug dėmesio turėtų būti skiriama metodų, įskaitant transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenų naudojimą, nustatymui, siekiant nustatyti strategijas, kurias taikant sertifikavimo procedūros metu dirbtinai gerinamos su išmetamu CO2 kiekiu susijusios transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos. Tuo atveju, kai atliekant tokius patikrinimus nustatomi nukrypimai arba strategijos, kurias taikant dirbtinai pagerinamos su išmetamu CO2 kiekiu susijusios transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos, turi būti laikoma, kad tokios išvados yra pakankama priežastis įtarti didelę neatitikties Reglamente (EB) Nr. 595/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/858 (10) nustatytiems reikalavimams riziką, ir tuo pagrindu valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių pagal Reglamento (ES) 2018/858 XI skyrių; |
| --- | --- |

(38)

kad galėtų imtis tokių priemonių, Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti ir įgyvendinti eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones, ir išmetamo CO2 kiekio verčių, nurodytų atitikties liudijimuose, atskiruose tipo patvirtinimo sertifikatuose ar informacijos klientui byloje, atitikties patikros procedūrą. Rengiant šią procedūrą daug dėmesio turėtų būti skiriama metodų, įskaitant transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenų naudojimą, nustatymui, siekiant nustatyti strategijas, kurias taikant sertifikavimo procedūros metu dirbtinai gerinamos su išmetamu CO2 kiekiu susijusios transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos. Tuo atveju, kai atliekant tokius patikrinimus nustatomi nukrypimai arba strategijos, kurias taikant dirbtinai pagerinamos su išmetamu CO2 kiekiu susijusios transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos, turi būti laikoma, kad tokios išvados yra pakankama priežastis įtarti didelę neatitikties Reglamente (EB) Nr. 595/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/858 (10) nustatytiems reikalavimams riziką, ir tuo pagrindu valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių pagal Reglamento (ES) 2018/858 XI skyrių;

| (39) | šiame reglamente nustatytų išmetamo CO2 normų veiksmingumas labai priklauso nuo metodikos, naudojamos išmetamo CO2 kiekiui nustatyti, atitikties tikrovei. Pagal 2016 m. Mokslinių konsultacijų mechanizmo nuomonę dėl lengvųjų transporto priemonių ir Europos Parlamento rekomendaciją, kurią jis pateikė atlikęs išmetamų teršalų kiekio matavimo automobilių pramonėje tyrimą, mechanizmą, skirtą vertinti, ar pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir energijos vartojimo vertės atitinka tikrovę, tikslinga sukurti ir sunkiosioms transporto priemonėms. Transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenų naudojimas – tai patikimiausias būdas užtikrinti tų verčių atitiktį tikrovei. Todėl Komisija turėtų būti įgaliota parengti reikiamas tokiam vertinimui būtinų degalų ir energijos vartojimo duomenų rinkimo ir tvarkymo procedūras ir užtikrinti, kad tokie duomenys būtų prieinami viešai, kartu garantuojant asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

(39)

šiame reglamente nustatytų išmetamo CO2 normų veiksmingumas labai priklauso nuo metodikos, naudojamos išmetamo CO2 kiekiui nustatyti, atitikties tikrovei. Pagal 2016 m. Mokslinių konsultacijų mechanizmo nuomonę dėl lengvųjų transporto priemonių ir Europos Parlamento rekomendaciją, kurią jis pateikė atlikęs išmetamų teršalų kiekio matavimo automobilių pramonėje tyrimą, mechanizmą, skirtą vertinti, ar pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir energijos vartojimo vertės atitinka tikrovę, tikslinga sukurti ir sunkiosioms transporto priemonėms. Transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenų naudojimas – tai patikimiausias būdas užtikrinti tų verčių atitiktį tikrovei. Todėl Komisija turėtų būti įgaliota parengti reikiamas tokiam vertinimui būtinų degalų ir energijos vartojimo duomenų rinkimo ir tvarkymo procedūras ir užtikrinti, kad tokie duomenys būtų prieinami viešai, kartu garantuojant asmens duomenų apsaugą;

| (40) | Komisija turėtų įvertinti, kaip degalų ir energijos vartojimo duomenys galėtų padėti užtikrinti, kad transporto priemonės išmetamas CO2 kiekis, nustatytas naudojant priemonę VECTO pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones, ilgainiui ir toliau atitiktų visų gamintojų tikrąjį išmetamo CO2 kiekį ir, tiksliau, kaip tokie duomenys galėtų būti naudojami priemone VECTO nustatyto ir tikrojo išmetamo CO2 kiekio skirtumui stebėti, o prireikus užtikrinti, kad šis skirtumas nedidėtų; |
| --- | --- |

(40)

Komisija turėtų įvertinti, kaip degalų ir energijos vartojimo duomenys galėtų padėti užtikrinti, kad transporto priemonės išmetamas CO2 kiekis, nustatytas naudojant priemonę VECTO pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones, ilgainiui ir toliau atitiktų visų gamintojų tikrąjį išmetamo CO2 kiekį ir, tiksliau, kaip tokie duomenys galėtų būti naudojami priemone VECTO nustatyto ir tikrojo išmetamo CO2 kiekio skirtumui stebėti, o prireikus užtikrinti, kad šis skirtumas nedidėtų;

| (41) | 2022 m. Komisija turėtų įvertinti, ar veiksmingi šiame reglamente nustatyti išmetamo CO2 kiekio standartai, ypač iki 2030 m. pasiektinas išmetamo CO2 mažinimo normos mastas, būdai, kuriais būtų galima tą normą pasiekti, ir ar nustatyti išmetamo CO2 kiekio mažinimo normas kitų tipų sunkiosioms transporto priemonėms, tokioms kaip mažesni sunkvežimiai, specialiosios transporto priemonės, miesto autobusai, tolimojo susisiekimo autobusai ir priekabos. Tame vertinime vien tik šio reglamento tikslams taip pat turėtų būti apsvarstytos sunkiosios transporto priemonės ir transporto priemonių junginiai, atsižvelgiant į nacionaliniam transportui galiojančius svorių ir matmenų standartus, pavyzdžiui, modulinės ir intermodulinės koncepcijos, kartu atsižvelgiant į galimus transporto saugos ir efektyvumo aspektus, intermodalinį, aplinkosauginį, infrastruktūros ir grįžtamąjį poveikį, taip pat valstybių narių geografinę padėtį; |
| --- | --- |

(41)

2022 m. Komisija turėtų įvertinti, ar veiksmingi šiame reglamente nustatyti išmetamo CO2 kiekio standartai, ypač iki 2030 m. pasiektinas išmetamo CO2 mažinimo normos mastas, būdai, kuriais būtų galima tą normą pasiekti, ir ar nustatyti išmetamo CO2 kiekio mažinimo normas kitų tipų sunkiosioms transporto priemonėms, tokioms kaip mažesni sunkvežimiai, specialiosios transporto priemonės, miesto autobusai, tolimojo susisiekimo autobusai ir priekabos. Tame vertinime vien tik šio reglamento tikslams taip pat turėtų būti apsvarstytos sunkiosios transporto priemonės ir transporto priemonių junginiai, atsižvelgiant į nacionaliniam transportui galiojančius svorių ir matmenų standartus, pavyzdžiui, modulinės ir intermodulinės koncepcijos, kartu atsižvelgiant į galimus transporto saugos ir efektyvumo aspektus, intermodalinį, aplinkosauginį, infrastruktūros ir grįžtamąjį poveikį, taip pat valstybių narių geografinę padėtį;

| (42) | svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą sunkiųjų transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekį. Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. turėtų įvertinti galimybę parengti bendrą per visą sunkiųjų transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką. Komisija turėtų priimti tolesnes priemones, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

(42)

svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą sunkiųjų transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekį. Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. turėtų įvertinti galimybę parengti bendrą per visą sunkiųjų transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką. Komisija turėtų priimti tolesnes priemones, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| (43) | siekiant užtikrinti, kad savitasis sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis liktų reprezentatyvus ir visapusiškai atnaujintas, šio reglamento nuostatos turėtų atspindėti Reglamento (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemonių pakeitimus, kurie turi įtakos tiems savitiesiems išmetamo CO2 kiekiams. Tuo tikslu Komisijai turėtų būti suteikta galių apibrėžti metodiką, kaip nustatyti kiekvieno transporto priemonių pogrupio reprezentatyviąją transporto priemonę, pagal kurią būtų vertinamas savitojo išmetamo CO2 kiekio pokytis; |
| --- | --- |

(43)

siekiant užtikrinti, kad savitasis sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis liktų reprezentatyvus ir visapusiškai atnaujintas, šio reglamento nuostatos turėtų atspindėti Reglamento (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemonių pakeitimus, kurie turi įtakos tiems savitiesiems išmetamo CO2 kiekiams. Tuo tikslu Komisijai turėtų būti suteikta galių apibrėžti metodiką, kaip nustatyti kiekvieno transporto priemonių pogrupio reprezentatyviąją transporto priemonę, pagal kurią būtų vertinamas savitojo išmetamo CO2 kiekio pokytis;

| (44) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su tam tikrų duomenų ir gamintojų rezultatų skelbimu; |
| --- | --- |

(44)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su tam tikrų duomenų ir gamintojų rezultatų skelbimu;

| (45) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su transporto priemonių, kurios yra sertifikuotos kaip specialiosios transporto priemonės, identifikavimu ir gamintojo metinio vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio korekcijų taikymu, mokesčių už išmetamo CO2 normos perviršį surinkimu, pranešimu apie nuokrypius nuo išmetamo CO2 verčių ir atsižvelgimu į juos skaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, sąlygų, kuriomis nustatomos išmetamo CO2 atskaitos vertės, taikymo vertinimu, ir kriterijais, pagal kuriuos nustatoma ar tos išmetamų teršalų vertės nebuvo netinkamai padidintos ir, jei taip, kaip jos turi būti ištaisytos, užtikrinimu, kad Komisijai būtų pateikti tam tikri parametrai, susiję su tikruoju sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekiu ir suvartojamos energijos kiekiu, patikrų, ar informacijos klientui byloje pateiktos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės atitinka eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertes, ir ar taikomos strategijos, kuriomis atliekant bandymus ar skaičiavimus dirbtinai pagerinamos transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos, atlikimu, ir transporto priemonių pogrupio vienos ar daugiau reprezentatyviųjų transporto priemonių, pagal kurias nustatomas naudingosios apkrovos patikslinimas, apibrėžimu. Siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 595/2009 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių aplinkosauginio veiksmingumo tam tikrų aspektų nustatymu. Šioje konstatuojamojoje dalyje nurodytais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (11); |
| --- | --- |

(45)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su transporto priemonių, kurios yra sertifikuotos kaip specialiosios transporto priemonės, identifikavimu ir gamintojo metinio vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio korekcijų taikymu, mokesčių už išmetamo CO2 normos perviršį surinkimu, pranešimu apie nuokrypius nuo išmetamo CO2 verčių ir atsižvelgimu į juos skaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, sąlygų, kuriomis nustatomos išmetamo CO2 atskaitos vertės, taikymo vertinimu, ir kriterijais, pagal kuriuos nustatoma ar tos išmetamų teršalų vertės nebuvo netinkamai padidintos ir, jei taip, kaip jos turi būti ištaisytos, užtikrinimu, kad Komisijai būtų pateikti tam tikri parametrai, susiję su tikruoju sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekiu ir suvartojamos energijos kiekiu, patikrų, ar informacijos klientui byloje pateiktos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės atitinka eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertes, ir ar taikomos strategijos, kuriomis atliekant bandymus ar skaičiavimus dirbtinai pagerinamos transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos, atlikimu, ir transporto priemonių pogrupio vienos ar daugiau reprezentatyviųjų transporto priemonių, pagal kurias nustatomas naudingosios apkrovos patikslinimas, apibrėžimu. Siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 595/2009 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių aplinkosauginio veiksmingumo tam tikrų aspektų nustatymu. Šioje konstatuojamojoje dalyje nurodytais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (11);

| (46) | kad neesminės šio reglamento nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos arba papildytos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų patikslinamos išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės, kiek tai susiję su eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio tikrinimo procedūrų pagrindinių principų ir kriterijų nustatymu, ir iš dalies keičiami šio reglamento priedai, kiek tai susiję su tam tikrais techniniais parametrais, įskaitant paskirties svorinius daugiklius, naudingosios apkrovos vertes, metinės ridos koeficientus ir naudingosios apkrovos patikslinimo faktorius. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (12) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(46)

kad neesminės šio reglamento nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos arba papildytos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų patikslinamos išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės, kiek tai susiję su eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio tikrinimo procedūrų pagrindinių principų ir kriterijų nustatymu, ir iš dalies keičiami šio reglamento priedai, kiek tai susiję su tam tikrais techniniais parametrais, įskaitant paskirties svorinius daugiklius, naudingosios apkrovos vertes, metinės ridos koeficientus ir naudingosios apkrovos patikslinimo faktorius. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (12) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (47) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartų, valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(47)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartų, valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (48) | Todėl reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (13) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(48)

Todėl reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (13) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir tikslas

Siekiant prisidėti prie to, kad būtų pasiektas Sąjungos tikslas 2030 m. joje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 30 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems taikomas Reglamento (ES) 2018/842 2 straipsnis, ir būtų įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslai, bei užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, šiame reglamente nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimai, kuriais savitasis Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parko išmetamo CO2 kiekis, palyginti su išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertėmis, mažinamas taip:

2

2

2

| a) | ataskaitiniais laikotarpiais nuo 2025 m. – 15 %; |
| --- | --- |

a)

ataskaitiniais laikotarpiais nuo 2025 m. – 15 %;

| b) | ataskaitiniais laikotarpiais nuo 2030 m. – 30 %, nebent būtų nuspręsta kitaip pagal 15 straipsnyje nurodytą peržiūrą. |
| --- | --- |

b)

ataskaitiniais laikotarpiais nuo 2030 m. – 30 %, nebent būtų nuspręsta kitaip pagal 15 straipsnyje nurodytą peržiūrą.

Išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės grindžiamos stebėjimo duomenimis, teikiamais pagal Reglamentą (ES) 2018/956 apie laikotarpį nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d. (toliau – atskaitos laikotarpis), išskyrus specialiųjų transporto priemonių duomenis, ir apskaičiuojamos pagal šio reglamento I priedo 3 punktą.

2

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas naujoms N2 ir N3 kategorijų sunkiosioms transporto priemonėms, kurioms būdingos šios savybės:

| a) | kietosios jungties sunkvežimiai, kurių ašių konfigūracija 4x2 ir didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė didesnė negu 16 tonų; |
| --- | --- |

a)

kietosios jungties sunkvežimiai, kurių ašių konfigūracija 4x2 ir didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė didesnė negu 16 tonų;

| b) | kietosios jungties sunkvežimiai, kurių ašių konfigūracija 6x2; |
| --- | --- |

b)

kietosios jungties sunkvežimiai, kurių ašių konfigūracija 6x2;

| c) | vilkikai, kurių ašių konfigūracija 4x2 ir didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė didesnė negu 16 tonų, ir |
| --- | --- |

c)

vilkikai, kurių ašių konfigūracija 4x2 ir didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė didesnė negu 16 tonų, ir

| d) | vilkikai, kurių ašių konfigūracija 6x2. |
| --- | --- |

d)

vilkikai, kurių ašių konfigūracija 6x2.

Šio reglamento 5 straipsnio ir I priedo 2.3 punkto tikslais jis taip pat taikomas naujoms N kategorijos sunkiosioms transporto priemonėms, kurioms netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011 (14) ir kurioms nebūdingos pirmos pastraipos a–d punktuose nurodytos savybės.

Šios dalies pirmoje ir antroje pastraipose nurodytos transporto priemonių kategorijos yra transporto priemonių kategorijos, apibrėžtos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (15) II priede.

2.   1 dalyje nurodytos transporto priemonės šiame reglamente laikomos naujomis sunkiosiomis transporto priemonėmis konkrečiu 12 mėnesių laikotarpiu, prasidedančiu liepos 1 d., jei jos tuo laikotarpiu pirmą kartą įregistruojamos Sąjungoje ir anksčiau nebuvo įregistruotos už Sąjungos ribų.

Ankstesnės registracijos už Sąjungos ribų mažiau nei prieš tris mėnesius iki registracijos Sąjungoje nepaisoma.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato specialią procedūrą, skirtą sunkiosioms transporto priemonėms, kurios pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones yra sertifikuotos kaip specialiosios transporto priemonės, bet neįregistruotos kaip tokios transporto priemonės, identifikuoti, ir taiko gamintojo metinio vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio korekcijas, kad būtų atsižvelgta į tas transporto priemones, pradedant nuo 2021 m. ataskaitinio laikotarpio ir vėliau kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal šio reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1. | išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė – visų naujų kiekvieno pogrupio sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus specialiąsias transporto priemones, vidutinis savitasis išmetamų CO2 teršalų kiekis 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytu atskaitos laikotarpiu, nustatytas pagal I priedo 3 punktą; |
| --- | --- |

1.

išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė – visų naujų kiekvieno pogrupio sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus specialiąsias transporto priemones, vidutinis savitasis išmetamų CO2 teršalų kiekis 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytu atskaitos laikotarpiu, nustatytas pagal I priedo 3 punktą;

2

2

| 2. | savitasis išmetamo CO2 kiekis – atskiros sunkiosios transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis, nustatytas pagal I priedo 2.1 punktą; |
| --- | --- |

2.

savitasis išmetamo CO2 kiekis – atskiros sunkiosios transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis, nustatytas pagal I priedo 2.1 punktą;

2

2

| 3. | Y metų ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis nuo Y metų liepos 1 d. iki Y+1 metų birželio 30 d.; |
| --- | --- |

3.

Y metų ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis nuo Y metų liepos 1 d. iki Y+1 metų birželio 30 d.;

| 4. | vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis – gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių vidutinis savitasis išmetamų CO2 teršalų kiekis per konkretų ataskaitinį laikotarpį, nustatytas pagal I priedo 2.7 punktą; |
| --- | --- |

4.

vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis – gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių vidutinis savitasis išmetamų CO2 teršalų kiekis per konkretų ataskaitinį laikotarpį, nustatytas pagal I priedo 2.7 punktą;

2

2

| 5. | savitoji išmetamo CO2 norma – kasmet pagal I priedo 4 punktą nustatoma individualaus gamintojo praėjusio ataskaitinio laikotarpio išmetamo CO2 norma, išreiškiama g/tkm; |
| --- | --- |

5.

savitoji išmetamo CO2 norma – kasmet pagal I priedo 4 punktą nustatoma individualaus gamintojo praėjusio ataskaitinio laikotarpio išmetamo CO2 norma, išreiškiama g/tkm;

2

2

| 6. | kietosios jungties sunkvežimis – sunkvežimis, kuris nėra suprojektuotas ar pagamintas puspriekabei vilkti; |
| --- | --- |

6.

kietosios jungties sunkvežimis – sunkvežimis, kuris nėra suprojektuotas ar pagamintas puspriekabei vilkti;

| 7. | vilkikas – vilkikas, suprojektuotas ir pagamintas vien ar iš esmės puspriekabėms vilkti; |
| --- | --- |

7.

vilkikas – vilkikas, suprojektuotas ir pagamintas vien ar iš esmės puspriekabėms vilkti;

| 8. | transporto priemonių pogrupis – transporto priemonių, kurioms būdinga visuma bendrų skiriamųjų techninių kriterijų, svarbių nustatant tų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir degalų sąnaudas, grupė, apibrėžta I priedo 1 punkte; |
| --- | --- |

8.

transporto priemonių pogrupis – transporto priemonių, kurioms būdinga visuma bendrų skiriamųjų techninių kriterijų, svarbių nustatant tų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir degalų sąnaudas, grupė, apibrėžta I priedo 1 punkte;

2

| 9. | specialioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kurios išmetamo CO2 kiekis ir degalų suvartojimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones nustatyti tik kitoms nei šio reglamento I priedo 2.1 punkte apibrėžtosioms paskirtims; |
| --- | --- |

9.

specialioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kurios išmetamo CO2 kiekis ir degalų suvartojimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones nustatyti tik kitoms nei šio reglamento I priedo 2.1 punkte apibrėžtosioms paskirtims;

2

| 10. | gamintojas – asmuo arba organizacija, atsakingas (-a) už duomenų, susijusių su naujomis sunkiosiomis transporto priemonėmis, pateikimą pagal Reglamento (ES) 2018/956 5 straipsnį, o netaršių sunkiųjų transporto priemonių atveju – asmuo arba organizacija, atsakingas (-a) patvirtinimo institucijai už visus EB visos transporto priemonės tipo patvirtinimo procedūros ar individualaus patvirtinimo procedūros aspektus pagal Direktyvą 2007/46/EB ir už gamybos atitikties užtikrinimą; |
| --- | --- |

10.

gamintojas – asmuo arba organizacija, atsakingas (-a) už duomenų, susijusių su naujomis sunkiosiomis transporto priemonėmis, pateikimą pagal Reglamento (ES) 2018/956 5 straipsnį, o netaršių sunkiųjų transporto priemonių atveju – asmuo arba organizacija, atsakingas (-a) patvirtinimo institucijai už visus EB visos transporto priemonės tipo patvirtinimo procedūros ar individualaus patvirtinimo procedūros aspektus pagal Direktyvą 2007/46/EB ir už gamybos atitikties užtikrinimą;

| 11. | netarši sunkioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė be vidaus degimo variklio arba su vidaus degimo varikliu, išmetančiu mažiau negu 1 g CO2/kWh, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones, arba išmetančiu mažiau negu 1 g CO2/km, kaip nustatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (16) ir jo įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

11.

netarši sunkioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė be vidaus degimo variklio arba su vidaus degimo varikliu, išmetančiu mažiau negu 1 g CO2/kWh, kaip nustatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones, arba išmetančiu mažiau negu 1 g CO2/km, kaip nustatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (16) ir jo įgyvendinimo priemones;

2

2

16

| 12. | mažataršė sunkioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuri nėra netarši sunkioji transporto priemonė, bet kurios savitasis išmetamo CO2 kiekis mažesnis nei pusė visų pogrupio, kuriam priskiriama transporto priemonė, transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės, kaip nustatyta pagal I priedo 2.3.3 punktą; |
| --- | --- |

12.

mažataršė sunkioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuri nėra netarši sunkioji transporto priemonė, bet kurios savitasis išmetamo CO2 kiekis mažesnis nei pusė visų pogrupio, kuriam priskiriama transporto priemonė, transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės, kaip nustatyta pagal I priedo 2.3.3 punktą;

2

2

| 13. | paskirtis – tikslinio greičio ciklo, naudingosios apkrovos vertės, korpuso ar priekabos konfigūracijos ir kitų parametrų derinys, jei taikoma, parodantis specifinį transporto priemonės naudojimo modelį, pagal kurį nustatomas oficialus sunkiosios transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis ir degalų sąnaudos; |
| --- | --- |

13.

paskirtis – tikslinio greičio ciklo, naudingosios apkrovos vertės, korpuso ar priekabos konfigūracijos ir kitų parametrų derinys, jei taikoma, parodantis specifinį transporto priemonės naudojimo modelį, pagal kurį nustatomas oficialus sunkiosios transporto priemonės išmetamo CO2 kiekis ir degalų sąnaudos;

2

| 14. | tikslinis greičio ciklas apibūdina transporto priemonės greitį, kurį nori pasiekti vairuotojas ar kuriuo vairuotojas yra apribotas dėl eismo sąlygų, kaip kelionėje nuvažiuoto atstumo funkciją; |
| --- | --- |

14.

tikslinis greičio ciklas apibūdina transporto priemonės greitį, kurį nori pasiekti vairuotojas ar kuriuo vairuotojas yra apribotas dėl eismo sąlygų, kaip kelionėje nuvažiuoto atstumo funkciją;

| 15. | naudingoji apkrova – įvairiomis sąlygomis transporto priemonės vežamų prekių svoris. |
| --- | --- |

15.

naudingoji apkrova – įvairiomis sąlygomis transporto priemonės vežamų prekių svoris.

4 straipsnis

Gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis

2020 m. liepos 1 d. ir vėliau kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu Komisija nustato kiekvieno gamintojo ankstesnio ataskaitinio laikotarpio vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį g/tkm, atsižvelgdama į:

2

| a) | pagal Reglamentą (ES) 2018/956 pateiktus duomenis apie praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu įregistruotas gamintojo naujas sunkiąsias transporto priemones, išskyrus specialiąsias transporto priemones, ir |
| --- | --- |

a)

pagal Reglamentą (ES) 2018/956 pateiktus duomenis apie praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu įregistruotas gamintojo naujas sunkiąsias transporto priemones, išskyrus specialiąsias transporto priemones, ir

| b) | netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientą, nustatytą pagal 5 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientą, nustatytą pagal 5 straipsnį.

Vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis nustatomas pagal I priedo 2.7 punktą.

2

5 straipsnis

Netaršios ir mažataršės sunkiosios transporto priemonės

1.   2020 m. liepos 1 d. ir vėliau kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu Komisija nustato kiekvieno gamintojo ankstesnio ataskaitinio laikotarpio netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientą.

Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas atspindi gamintojo parko netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant netaršias 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytas sunkiąsias transporto priemones, taip pat netaršias ir mažataršes specialiąsias transporto priemones, skaičių ir išmetamo CO2 kiekį ataskaitiniu laikotarpiu ir nustatomas pagal I priedo 2.3 punktą.

2.   1 dalies tikslais 2019–2024 m. ataskaitiniais laikotarpiais netaršios ir mažataršės sunkiosios transporto priemonės skaičiuojamos taip:

| a) | netarši sunkioji transporto priemonė skaičiuojama kaip dvi transporto priemonės; ir |
| --- | --- |

a)

netarši sunkioji transporto priemonė skaičiuojama kaip dvi transporto priemonės; ir

| b) | mažataršė sunkioji transporto priemonė skaičiuojama taip – iki dviejų transporto priemonių, kaip jos savitojo išmetamo CO2 kiekio ir transporto priemonių pogrupio, kuriam priskiriama transporto priemonė mažos taršos ribinės vertės, nustatytos pagal I priedo 2.3.3 punktą, funkcija. |
| --- | --- |

b)

mažataršė sunkioji transporto priemonė skaičiuojama taip – iki dviejų transporto priemonių, kaip jos savitojo išmetamo CO2 kiekio ir transporto priemonių pogrupio, kuriam priskiriama transporto priemonė mažos taršos ribinės vertės, nustatytos pagal I priedo 2.3.3 punktą, funkcija.

Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas nustatomas pagal I priedo 2.3.1 punktą.

3.   2025 m. ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas nustatomas remiantis 2 % lyginamuoju rodikliu pagal I priedo 2.3.2 punktą.

4.   Gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis dėl netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficiento sumažinamas ne daugiau kaip 3 % Tam koeficientui pasikeitus dėl 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų netaršių sunkiųjų transporto priemonių, gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis sumažinamas ne daugiau kaip 1,5 %

6 straipsnis

Gamintojo savitoji išmetamo CO2 kiekio norma

Nuo 2026 m. liepos 1 d. ir kiekvienu paskesniu ataskaitiniu laikotarpiu Komisija nustato kiekvieno gamintojo ankstesnio ataskaitinio laikotarpio savitąją išmetamo CO2 kiekio normą. Ta savitoji išmetamo CO2 kiekio norma yra suma, gauta sudėjus visų pogrupių transporto priemonių verčių, kurios išvardytos toliau, sandaugas:

2

2

| a) | išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos, kuri nurodyta 1 straipsnio pirmos pastraipos atitinkamai a arba b punkte; |
| --- | --- |

a)

išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos, kuri nurodyta 1 straipsnio pirmos pastraipos atitinkamai a arba b punkte;

2

| b) | išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės; |
| --- | --- |

b)

išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės;

2

| c) | kiekvienam transporto priemonių pogrupiui priskiriamų gamintojo transporto priemonių dalies; |
| --- | --- |

c)

kiekvienam transporto priemonių pogrupiui priskiriamų gamintojo transporto priemonių dalies;

| d) | kiekvienam transporto priemonių pogrupiui taikomų metinės ridos ir naudingosios apkrovos svorinių daugiklių. |
| --- | --- |

d)

kiekvienam transporto priemonių pogrupiui taikomų metinės ridos ir naudingosios apkrovos svorinių daugiklių.

Savitoji išmetamo CO2 kiekio norma nustatoma pagal I priedo 4 punktą.

2

7 straipsnis

Išmetamų teršalų kreditai ir išmetamų teršalų skolos

1.   Siekiant nustatyti, ar 2025–2029 m. ataskaitiniais laikotarpiais gamintojas laikosi savitosios CO2 teršalų išmetimo normos, atsižvelgiama į jo išmetamų teršalų kreditus ar išmetamų teršalų skolas, nustatytus pagal I priedo 5 punktą, kurie lygūs gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus specialiąsias transporto priemones, skaičiui ataskaitiniais laikotarpiais, padaugintam iš:

| a) | skirtumo tarp 2 dalyje nurodytos to gamintojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorijos ir vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio, jei tas skirtumas teigiamas (išmetamų teršalų kreditai), arba |
| --- | --- |

a)

skirtumo tarp 2 dalyje nurodytos to gamintojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorijos ir vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio, jei tas skirtumas teigiamas (išmetamų teršalų kreditai), arba

| b) | skirtumo tarp to gamintojo vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ir savitosios išmetamo CO2 kiekio normos, jei tas skirtumas neigiamas (išmetamų teršalų skolos). |
| --- | --- |

b)

skirtumo tarp to gamintojo vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ir savitosios išmetamo CO2 kiekio normos, jei tas skirtumas neigiamas (išmetamų teršalų skolos).

Išmetamų teršalų kreditai kaupiami 2019–2029 m. ataskaitiniais laikotarpiais. Tačiau į 2019–2024 m. ataskaitiniais laikotarpiais sukauptus išmetamų teršalų kreditus atsižvelgiama tik siekiant nustatyti, ar gamintojas laikosi 2025 m. ataskaitinio laikotarpio savitosios išmetamo CO2 kiekio normos.

Teršalų išmetimo skolos kaupiasi 2025–2029 m. ataskaitiniais laikotarpiais. Tačiau bendra gamintojo išmetamų teršalų skola neturi viršyti 5 % gamintojo 2025 m. ataskaitinio laikotarpio savitosios išmetamo CO2 kiekio normos, padaugintos iš gamintojo to laikotarpio sunkiųjų transporto priemonių skaičiaus (išmetamų teršalų skolos ribinė vertė).

2025–2028 m. ataskaitiniais laikotarpiais sukaupti išmetamų teršalų kreditai ir išmetamų teršalų skolos, jei tokių sukaupta, perkeliami iš vieno kalendorinio ataskaitinio laikotarpio į kitą. Bet kokios likusios išmetamų teršalų skolos atlyginamos per 2029 m. ataskaitinį laikotarpį.

2.   Išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija kiekvienam gamintojui nustatoma pagal I priedo 5.1 punktą, remiantis linijine trajektorija tarp 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytų išmetamo CO2 kiekio atskaitos verčių ir to straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytos 2025 m. ataskaitinio laikotarpio išmetamo CO2 normos, taip pat tarp 2025 m. ataskaitinio laikotarpio išmetamo CO2 normos ir išmetamo CO2 normos, taikytinos ataskaitiniams laikotarpiams nuo 2030 m., kaip nurodyta to straipsnio pirmos pastraipos b punkte.

8 straipsnis

Savitųjų išmetamo CO2 kiekio normų laikymasis

1.   Pagal 2 dalį nustačius gamintojo išmetamo CO2 kiekio normos perviršį konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2025 m., Komisija skiria mokestį už išmetamo CO2 normos perviršį, apskaičiuotą pagal formulę:

| a) | 2025–2029 m. laikotarpiu:
  (mokestis už išmetamo CO2 normos perviršį) = (išmetamo CO2 normos perviršis x 4 250 €/g CO2/tkm), |
| --- | --- |

a)

2025–2029 m. laikotarpiu:

(mokestis už išmetamo CO2 normos perviršį) = (išmetamo CO2 normos perviršis x 4 250 €/g CO2/tkm),

| b) | nuo 2030 m.:
  (mokestis už išmetamo CO2 normos perviršį) = (išmetamo CO2 normos perviršis x 6 800 €/g CO2/tkm). |
| --- | --- |

b)

nuo 2030 m.:

(mokestis už išmetamo CO2 normos perviršį) = (išmetamo CO2 normos perviršis x 6 800 €/g CO2/tkm).

2.   Laikoma, kad gamintojas yra viršijęs išmetamo CO2 normą visais šiais atvejais:

| a) | kai bet kuriuo iš 2025–2028 m. ataskaitinių laikotarpių išmetamų teršalų skolų suma, iš jos atėmus išmetamų teršalų kreditus, viršija 7 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodytą išmetamų teršalų skolos ribinę vertę; |
| --- | --- |

a)

kai bet kuriuo iš 2025–2028 m. ataskaitinių laikotarpių išmetamų teršalų skolų suma, iš jos atėmus išmetamų teršalų kreditus, viršija 7 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodytą išmetamų teršalų skolos ribinę vertę;

| b) | kai 2029 m. ataskaitiniu laikotarpiu išmetamų teršalų skolų suma, iš jos atėmus išmetamų teršalų kreditus, yra teigiama; |
| --- | --- |

b)

kai 2029 m. ataskaitiniu laikotarpiu išmetamų teršalų skolų suma, iš jos atėmus išmetamų teršalų kreditus, yra teigiama;

| c) | kai 2030 m. ataskaitiniu laikotarpiu ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis viršija jo savitąją išmetamo CO2 kiekio normą. |
| --- | --- |

c)

kai 2030 m. ataskaitiniu laikotarpiu ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis viršija jo savitąją išmetamo CO2 kiekio normą.

Išmetamo CO2 normos perviršis konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu apskaičiuojamas pagal I priedo 6 punktą.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato mokesčių už išmetamo CO2 normos perviršį pagal šio straipsnio 1 dalį surinkimo priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

4.   Mokesčiai už išmetamo CO2 normos perviršį laikomi Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis.

9 straipsnis

Stebėjimo duomenų tikrinimas

1.   Tipo patvirtinimo institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio verčių nuokrypius nuo atitikties liudijime arba Reglamento(ES) 2017/2400 9 straipsnio 4 dalyje nurodytoje informacijos klientui byloje nurodytų verčių, kurie nustatyti atlikus patikras pagal šio reglamento 13 straipsnyje nurodytą procedūrą.

2.   Į 1 dalyje nurodytus nuokrypius Komisija atsižvelgia apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato išsamias procedūrų, kaip teikti pranešimus apie tokius nuokrypius ir kaip į juos atsižvelgti skaičiuojant vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

10 straipsnis

Išmetamo CO2 atskaitos verčių vertinimas

Siekdama užtikrinti, kad išmetamo CO2 atskaitos vertės, naudojamos viso Sąjungos transporto priemonių parko išmetamo CO2 kiekio normoms nustatyti, būtų patikimos ir atitiktų tikrąsias vertes, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metodiką, pagal kurią vertinamas sąlygų, kuriomis nustatomos išmetamo CO2 atskaitos vertės, taikymas, ir kriterijus, pagal kuriuos nustatoma ar tos išmetamo CO2 kiekio vertės nebuvo netinkamai padidintos ir, jei taip, kaip jos turi būti ištaisytos.

2

2

2

2

Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

11 straipsnis

Duomenų ir gamintojų rezultatų skelbimas

1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija įgyvendinimo aktuose skelbia sąrašą, kuriame nurodoma:

| a) | nuo 2020 m. liepos 1 d. – kiekvieno gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

nuo 2020 m. liepos 1 d. – kiekvieno gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 4 straipsnyje;

| b) | nuo 2020 m. liepos 1 d. – kiekvieno gamintojo netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

b)

nuo 2020 m. liepos 1 d. – kiekvieno gamintojo netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 dalyje;

| c) | nuo 2026 m. liepos 1 d. – kiekvieno gamintojo savitoji išmetamo CO2 kiekio norma praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

nuo 2026 m. liepos 1 d. – kiekvieno gamintojo savitoji išmetamo CO2 kiekio norma praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 6 straipsnyje;

| d) | 2020 m. liepos 1 d.–2031 m. birželio 30 d. – kiekvieno gamintojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija, išmetimo kreditai, o 2026 m. liepos 1 d.–2031 m. birželio 30 d. – jo išmetamų teršalų skolos praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 7 straipsnyje; |
| --- | --- |

d)

2020 m. liepos 1 d.–2031 m. birželio 30 d. – kiekvieno gamintojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija, išmetimo kreditai, o 2026 m. liepos 1 d.–2031 m. birželio 30 d. – jo išmetamų teršalų skolos praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 7 straipsnyje;

| e) | nuo 2026 m. liepos 1 d. – kiekvieno gamintojo CO2 teršalų išmetimo normos perviršis praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

e)

nuo 2026 m. liepos 1 d. – kiekvieno gamintojo CO2 teršalų išmetimo normos perviršis praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje;

| f) | nuo 2020 m. liepos 1 d. – visų praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu Sąjungoje įregistruotų naujų sunkiųjų transporto priemonių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis. |
| --- | --- |

f)

nuo 2020 m. liepos 1 d. – visų praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu Sąjungoje įregistruotų naujų sunkiųjų transporto priemonių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis.

Iki 2021 m. balandžio 30 d. paskelbtiname sąraše pateikiamos 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytos išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės.

2.   Komisija pagal 17 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais patikslina išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertes:

| a) | taikydama II priedo 1 punkte nustatytą procedūrą, jei paskirties svoriniai daugikliai arba naudingosios apkrovos vertės patikslintos pagal 14 straipsnio 1 dalies b arba c punktą; |
| --- | --- |

a)

taikydama II priedo 1 punkte nustatytą procedūrą, jei paskirties svoriniai daugikliai arba naudingosios apkrovos vertės patikslintos pagal 14 straipsnio 1 dalies b arba c punktą;

| b) | pritaikydama išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės patikslinimo faktorius, jei tie patikslinimo faktoriai yra nustatyti pagal 14 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

b)

pritaikydama išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės patikslinimo faktorius, jei tie patikslinimo faktoriai yra nustatyti pagal 14 straipsnio 2 dalį;

| c) | jei pagal 10 straipsnyje nurodytą metodiką nustatoma, kad išmetamo CO2 atskaitos vertės buvo netinkamai padidintos, ištaisydama išmetamo CO2 atskaitos vertes ne vėliau kaip 2022 m. balandžio 30 d. |
| --- | --- |

c)

jei pagal 10 straipsnyje nurodytą metodiką nustatoma, kad išmetamo CO2 atskaitos vertės buvo netinkamai padidintos, ištaisydama išmetamo CO2 atskaitos vertes ne vėliau kaip 2022 m. balandžio 30 d.

Komisija skelbia patikslintas išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertes ir pagal jas apskaičiuoja gamintojų savitąsias CO2 teršalų išmetimo normas, taikomas ataskaitiniais laikotarpiais, prasidedančiais nuo deleguotųjų aktų, kuriais vertės patikslinamos, taikymo pradžios datos.

12 straipsnis

Tikrasis išmetamo CO2 kiekis ir suvartojamos energijos kiekis

1.   Komisija stebi ir vertina, kaip pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 apskaičiuotos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamos energijos kiekio vertės atitinka tikrąsias vertes.

Be to, Komisija, pradėdama nuo naujų sunkiųjų transporto priemonių, įregistruotų nuo Reglamento (EB) Nr. 595/2009 5c straipsnio b punkte nurodytų priemonių taikymo pradžios datos, reguliariai renka duomenis apie sunkiųjų transporto priemonių tikrąjį išmetamo CO2 kiekį ir suvartojamos energijos kiekį naudojant transporto priemonėje esančius degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisus.

Komisija užtikrina, kad visuomenė būtų informuojama, kaip ilgainiui keičiasi tų verčių atitiktis tikrosioms vertėms.

2.   Šio straipsnio 1 dalies tikslais Komisija užtikrina, kad toliau išvardytus parametrus, susijusius su sunkiųjų transporto priemonių tikruoju išmetamo CO2 kiekiu ir suvartojamos energijos kiekiu, nuo Reglamento (EB) Nr. 595/2009 5c straipsnio b punkte nurodytų priemonių taikymo pradžios datos jai reguliariai teiktų gamintojai ir nacionalinės institucijos arba, atitinkamais atvejais, tai būtų daroma pasitelkiant tiesioginį duomenų perdavimą iš transporto priemonių:

| a) | transporto priemonės identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės identifikavimo numeris;

| b) | suvartotų degalų ir elektros energijos kiekis; |
| --- | --- |

b)

suvartotų degalų ir elektros energijos kiekis;

| c) | bendras nuvažiuotas atstumas; |
| --- | --- |

c)

bendras nuvažiuotas atstumas;

| d) | naudingoji apkrova; |
| --- | --- |

d)

naudingoji apkrova;

| e) | iš išorės įkraunamų hibridinių elektrinių sunkiųjų transporto priemonių atveju – suvartotų degalų ir elektros energijos kiekis ir nuvažiuotas atstumas, paskirstytas pagal skirtingus važiavimo režimus; |
| --- | --- |

e)

iš išorės įkraunamų hibridinių elektrinių sunkiųjų transporto priemonių atveju – suvartotų degalų ir elektros energijos kiekis ir nuvažiuotas atstumas, paskirstytas pagal skirtingus važiavimo režimus;

| f) | kiti parametrai, kurių reikia siekiant užtikrinti šio straipsnio 1 dalyje nustatytų įpareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

f)

kiti parametrai, kurių reikia siekiant užtikrinti šio straipsnio 1 dalyje nustatytų įpareigojimų vykdymą.

Pagal šios dalies pirmąją pastraipą gautus duomenis Komisija tvarko taip, kad sukurtų anonimišką suvestinę duomenų bazę 1 dalies tikslais, be kita ko, duomenis išskirstant pagal gamintoją. Transporto priemonės identifikavimo numeriai naudojami tik tų duomenų tvarkymo tikslu ir nesaugomi ilgiau nei būtina tam tikslui pasiekti.

3.   Siekiant, kad skirtumas, palyginti su tikruoju išmetamų teršalų kiekiu, nedidėtų, Komisija ne vėliau kaip po dvejų metų ir penkių mėnesių nuo Reglamento (EB) Nr. 595/2009 5c straipsnio b punkte nurodytų priemonių taikymo pradžios datos įvertina, kaip degalų ir energijos suvartojimo duomenys galėtų būti panaudoti siekiant užtikrinti, kad pagal tą reglamentą nustatytos transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio ir energijos suvartojimo vertės ilgainiui ir toliau atspindėtų kiekvieno gamintojo transporto priemonių tikrąjį išmetamų teršalų kiekį.

Komisija stebi ir kasmet teikia pirmoje pastraipoje nurodytus duomenis apie to skirtumo pokyčius ir, siekdama išvengti to skirtumo didėjimo, 2027 m. įvertina galimybes sukurti mechanizmą, kad būtų galima patikslinti gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį nuo 2030 m., ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatytas toks mechanizmas.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma išsami šio straipsnio 2 dalyje nurodytų duomenų rinkimo ir tvarkymo procedūra. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

13 straipsnis

Eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio patikra

1.   Gamintojai užtikrina, kad Reglamento (ES) 2017/2400 9 straipsnio 4 dalyje nurodytoje informacijos klientui byloje pateiktos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės atitiktų pagal tą reglamentą nustatytas eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertes.

2.   Įsigaliojus 4 dalyje nurodytoms procedūroms, tipo patvirtinimo institucijos, remdamosi tinkamomis ir reprezentatyviosiomis transporto priemonių imtimis, patikrina, ar tų gamintojų, kuriems jos pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones suteikė licenciją naudoti modeliavimo priemonę, informacijos klientui bylose pateiktos išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertės atitinka eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertes, nustatytas pagal tą reglamentą ir jo įgyvendinimo priemones, apsvarsčiusios, be kita ko, naudoti turimus transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenis.

Tipo patvirtinimo institucijos taip pat patikrina, ar yra taikomos kokios nors strategijos atrinktoje transporto priemonėje arba su ja susijusios strategijos, kuriomis atliekant bandymus ar skaičiavimus dirbtinai pagerinamos transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos siekiant išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų sertifikavimo, be kita ko, naudojant transporto priemonėje esančių degalų ir (arba) energijos vartojimo stebėjimo prietaisų duomenis.

3.   Kai atliekant patikras pagal 2 dalį nustatomas išmetamo CO2 kiekio ir degalų suvartojimo verčių neatitikimas, kurio negalima priskirti modeliavimo priemonės gedimui, arba strategijos, kuriomis dirbtinai pagerinamos transporto priemonės eksploatacinės charakteristikos, atsakinga tipo patvirtinimo institucija ne tik imasi reikiamų priemonių, numatytų Reglamento (ES) 2018/858 XI skyriuje, bet ir užtikrina, kad prireikus būtų ištaisyti informacijos klientui bylos, atitikties liudijimai ir atskiri tipo patvirtinimo sertifikatai.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šio straipsnio 2 dalyje nurodytų patikrų vykdymo procedūras. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Komisijai suteikiami įgaliojimai, prieš priimant pirmoje pastraipoje nurodytus įgyvendinimo aktus, pagal 17 straipsnį priimti deleguotąjį aktą, kuriuo šis reglamentas papildomas išdėstant pagrindinius procedūrų, nurodytų pirmoje pastraipoje, nustatymo principus ir kriterijus.

14 straipsnis

I ir II priedų daliniai pakeitimai

1.   Siekiant užtikrinti, kad pagal 4 straipsnį skaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir pagal 6 straipsnį skaičiuojant savitąsias išmetamo CO2 kiekio normas naudojami techniniai parametrai atspindėtų technikos pažangą ir krovininio transporto logistikos raidą, Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šios I ir II priedų nuostatos:

| a) | I priedo 1 lentelėje pateikti kabinos tipo arba variklio galios įrašai ir toje lentelėje nurodytų terminų „miegamoji kabina“ ir „kabina be miegamosios vietos“ apibrėžtys; |
| --- | --- |

a)

I priedo 1 lentelėje pateikti kabinos tipo arba variklio galios įrašai ir toje lentelėje nurodytų terminų „miegamoji kabina“ ir „kabina be miegamosios vietos“ apibrėžtys;

| b) | I priedo 2 lentelėje pateikti paskirties svoriniai daugikliai; |
| --- | --- |

b)

I priedo 2 lentelėje pateikti paskirties svoriniai daugikliai;

| c) | I priedo 3 lentelėje pateiktos naudingosios apkrovos vertės ir II priedo 1 lentelėje pateikti naudingosios apkrovos patikslinimo faktoriai; |
| --- | --- |

c)

I priedo 3 lentelėje pateiktos naudingosios apkrovos vertės ir II priedo 1 lentelėje pateikti naudingosios apkrovos patikslinimo faktoriai;

| d) | I priedo 4 lentelėje nustatytos metinės ridos vertės. |
| --- | --- |

d)

I priedo 4 lentelėje nustatytos metinės ridos vertės.

2.   Kai Reglamente (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemonėse nustatytos tipo patvirtinimo procedūros pakeičiamos kitais pakeitimais nei numatytieji šio straipsnio 1 dalies b ir c punktuose taip, kad pagal šią dalį apibrėžtas reprezentatyviųjų transporto priemonių išmetamo CO2 lygis sumažėja arba padidėja daugiau kaip 5 g CO2/km, Komisija pagal 11 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktą išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertėms pritaiko patikslinimo faktorių, kuris turi būti apskaičiuojamas pagal II priedo 2 punkte pateiktą formulę.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metodiką, kaip apibrėžti transporto priemonių pogrupio vieną ar daugiau reprezentatyviųjų transporto priemonių, įskaitant jų statistinius svorius, kuriais remiantis nustatomas šio straipsnio 2 dalyje nurodytas patikslinimas, atsižvelgiant į stebėjimo duomenis, pateiktus pagal Reglamentą (ES) 2018/956, ir Reglamento (ES) 2017/2400 12 straipsnio 1 dalyje išvardytų transporto priemonių technines charakteristikas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal šio reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

15 straipsnis

Peržiūra ir ataskaita

1.   Komisija ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl šio reglamento veiksmingumo, dėl nuo 2030 m. taikytinos išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos ir paskatų mechanizmo, skirto netaršioms ir mažataršėms sunkiosioms transporto priemonėms, lygmens, dėl kitų tipų sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant priekabas, miesto autobusus ir tolimojo susisiekimo autobusus ir specialiąsias transporto priemones, išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų ir dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio privalomų normų nuo 2035 m. ir nuo 2040 m. nustatymo. 2030 m. norma įvertinama atsižvelgiant į Europos Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytoje ataskaitoje visų pirma taip pat:

| a) | įvertinama, ar veiksminga 7 straipsnyje nurodyta išmetamų teršalų kreditų ir išmetamų teršalų skolų sistema ir ar tikslinga ją toliau taikyti 2030 m. ir vėliau; |
| --- | --- |

a)

įvertinama, ar veiksminga 7 straipsnyje nurodyta išmetamų teršalų kreditų ir išmetamų teršalų skolų sistema ir ar tikslinga ją toliau taikyti 2030 m. ir vėliau;

| b) | įvertinamas netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių naudojimas, atsižvelgiant į Direktyvoje 2009/33/EB nustatytas normas, taip pat atitinkami parametrai ir sąlygos, kurie daro poveikį tokių sunkiųjų transporto priemonių pateikimui rinkai; |
| --- | --- |

b)

įvertinamas netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių naudojimas, atsižvelgiant į Direktyvoje 2009/33/EB nustatytas normas, taip pat atitinkami parametrai ir sąlygos, kurie daro poveikį tokių sunkiųjų transporto priemonių pateikimui rinkai;

| c) | įvertinamas 5 straipsnyje nustatyto netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių paskatų mechanizmo veiksmingumas ir skirtingų jo elementų tinkamumas, siekiant jį pritaikyti laikotarpiui po 2025 m., kad būtų galima diferencijuoti pagal netaršiai nuvažiuojamą nuotolį ir suskirstymą į transporto priemonių pogrupius, derinant su ridos ir naudingosios apkrovos svoriniais daugikliais, nustatant taikymo datą, suteikiančią bent trijų metų pereinamąjį laikotarpį; |
| --- | --- |

c)

įvertinamas 5 straipsnyje nustatyto netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių paskatų mechanizmo veiksmingumas ir skirtingų jo elementų tinkamumas, siekiant jį pritaikyti laikotarpiui po 2025 m., kad būtų galima diferencijuoti pagal netaršiai nuvažiuojamą nuotolį ir suskirstymą į transporto priemonių pogrupius, derinant su ridos ir naudingosios apkrovos svoriniais daugikliais, nustatant taikymo datą, suteikiančią bent trijų metų pereinamąjį laikotarpį;

| d) | įvertinamas reikiamos įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros diegimas, galimybė nustatyti variklio išmetamo CO2 kiekio standartus, visų pirma taikomus specialiosioms transporto priemonėms, ir išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų verčių, nustatytų pagal Reglamentą (ES) 2017/2400, atitiktį tikrovei; |
| --- | --- |

d)

įvertinamas reikiamos įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros diegimas, galimybė nustatyti variklio išmetamo CO2 kiekio standartus, visų pirma taikomus specialiosioms transporto priemonėms, ir išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų verčių, nustatytų pagal Reglamentą (ES) 2017/2400, atitiktį tikrovei;

| e) | apsvarstomos, tik šio reglamento tikslu, sunkiosios transporto priemonės ir transporto priemonių junginiai, atsižvelgiant į nacionaliniam transportui galiojančius svorių ir matmenų standartus, pavyzdžiui, modulinės ir intermodulinės koncepcijos, kartu atsižvelgiant į galimus transporto saugos ir efektyvumo aspektus, intermodalinį, aplinkosauginį, infrastruktūros ir grįžtamąjį poveikį, taip pat valstybių narių geografinę padėtį; |
| --- | --- |

e)

apsvarstomos, tik šio reglamento tikslu, sunkiosios transporto priemonės ir transporto priemonių junginiai, atsižvelgiant į nacionaliniam transportui galiojančius svorių ir matmenų standartus, pavyzdžiui, modulinės ir intermodulinės koncepcijos, kartu atsižvelgiant į galimus transporto saugos ir efektyvumo aspektus, intermodalinį, aplinkosauginį, infrastruktūros ir grįžtamąjį poveikį, taip pat valstybių narių geografinę padėtį;

| f) | įvertinama modeliavimo priemonė VECTO siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų nuolat ir laiku atnaujinama; |
| --- | --- |

f)

įvertinama modeliavimo priemonė VECTO siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų nuolat ir laiku atnaujinama;

| g) | įvertinama galimybė parengti specialią metodiką, pagal kurią, naudojant sintetinius ir pažangiuosius alternatyviuosius skystus ir dujinius atsinaujinančius degalus, įskaitant e. kurą, pagamintus naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir atitinkančius tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (17), būtų galima prisidėti prie išmetamo CO2 kiekio mažinimo; |
| --- | --- |

g)

įvertinama galimybė parengti specialią metodiką, pagal kurią, naudojant sintetinius ir pažangiuosius alternatyviuosius skystus ir dujinius atsinaujinančius degalus, įskaitant e. kurą, pagamintus naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir atitinkančius tvarumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (17), būtų galima prisidėti prie išmetamo CO2 kiekio mažinimo;

| h) | įvertinama galimybė sukurti atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį gamintojų bendro fondo mechanizmą; |
| --- | --- |

h)

įvertinama galimybė sukurti atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį gamintojų bendro fondo mechanizmą;

| i) | įvertinamas mokesčio už viršytą išmetamo CO2 normą lygis, siekiant užtikrinti, kad mokestis būtų didesnis už technologijų, kurių reikia išmetamo CO2 normoms pasiekti, vidutines ribines sąnaudas. |
| --- | --- |

i)

įvertinamas mokesčio už viršytą išmetamo CO2 normą lygis, siekiant užtikrinti, kad mokestis būtų didesnis už technologijų, kurių reikia išmetamo CO2 normoms pasiekti, vidutines ribines sąnaudas.

3.   Prireikus, kartu su 1 dalyje nurodyta ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas.

4.   Atlikdama vertinimą pagal Reglamento (ES) 2019/631 15 straipsnio 5 dalį, Komisija įvertina galimybę skirti pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą išmetamo CO2 normą, konkrečiam fondui arba atitinkamai programai, kad būtų galima užtikrinti tinkamą perėjimą prie Paryžiaus susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ir, visų pirma, paremti darbuotojų perkvalifikavimą, kvalifikacijos kėlimą, kitą įgūdžių ugdymą ir darbuotojų perkėlimą automobilių sektoriuje visose atitinkamose valstybėse narėse, visų pirma regionuose ir bendruomenėse, kuriuos labiausiai paveikė perėjimas. Jei reikia, tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip 2027 m. pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

5.   Komisija ne vėliau kaip 2023 m. įvertina galimybę parengti bendrą Sąjungos per visą naujų sunkiųjų transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką. Komisija tą vertinimą, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl tolesnių priemonių, pvz., pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

16 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Klimato kaitos komitetas, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (18) 44 straipsnio 1 dalies a punkte. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

17 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   11 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje ir 14 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. rugpjūčio 14 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje ir 14 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 11 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą ir 14 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

18 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 595/2009 daliniai pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 595/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnio pirma pastraipa papildoma šiuo sakiniu:

  „5a, 5b ir 5c straipsnių tikslais jis taip pat taikomas O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėms.“; |
| --- | --- |

1.

2 straipsnio pirma pastraipa papildoma šiuo sakiniu:

„5a, 5b ir 5c straipsnių tikslais jis taip pat taikomas O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėms.“;

3

4

| 2. | įterpiami šie straipsniai:

  „5a straipsnis
  Specialieji reikalavimai gamintojams dėl M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių aplinkosauginio veiksmingumo

  1.   Gamintojai užtikrina, kad parduodamos, registruojamos arba pradedamos eksploatuoti naujos O3 ir O4 kategorijų transporto priemonės atitiktų šiuos reikalavimus:






  a) | šių transporto priemonių poveikis motorinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekiui, degalų sąnaudoms, elektros energijos suvartojimui ir netaršiai nuvažiuojamam nuotoliui nustatomas pagal 5c straipsnio a punkte nurodytą metodiką; |
| --- | --- | --- |

2.

įterpiami šie straipsniai:

„5a straipsnis

Specialieji reikalavimai gamintojams dėl M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių aplinkosauginio veiksmingumo

1.   Gamintojai užtikrina, kad parduodamos, registruojamos arba pradedamos eksploatuoti naujos O3 ir O4 kategorijų transporto priemonės atitiktų šiuos reikalavimus:

a)

šių transporto priemonių poveikis motorinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekiui, degalų sąnaudoms, elektros energijos suvartojimui ir netaršiai nuvažiuojamam nuotoliui nustatomas pagal 5c straipsnio a punkte nurodytą metodiką;

| b) | jose yra įrengti transporto priemonėse esantys įtaisai, skirti naudingajai apkrovai stebėti ir registruoti pagal 5c straipsnio b punkte nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

jose yra įrengti transporto priemonėse esantys įtaisai, skirti naudingajai apkrovai stebėti ir registruoti pagal 5c straipsnio b punkte nurodytus reikalavimus.

2.   Gamintojai užtikrina, kad parduodamose, registruojamose arba pradedamose eksploatuoti naujose M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėse būtų įrengti transporto priemonėse esantys įtaisai, skirti degalų sąnaudoms ir (arba) energijos suvartojimui, naudingajai apkrovai bei ridai stebėti ir registruoti pagal 5c straipsnio b punkte nurodytus reikalavimus.

Jie taip pat užtikrina, kad tų transporto priemonių netaršiai nuvažiuojamas nuotolis ir elektros energijos suvartojimas būtų nustatomi pagal 5c straipsnio c punkte nurodytą metodiką.

5b straipsnis

Specialieji reikalavimai valstybėms narėms dėl M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių aplinkosauginio veiksmingumo

1.   Nacionalinės institucijos, laikydamosi 5c straipsnyje nurodytų įgyvendinimo priemonių, atsisako suteikti ES tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų naujiems transporto priemonių tipams, kurie neatitinka tose įgyvendinimo priemonėse nustatytų reikalavimų.

2.   Nacionalinės institucijos, laikydamosi 5c straipsnyje nurodytų įgyvendinimo priemonių, draudžia parduoti registruoti arba pradėti eksploatuoti naujas M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemones, kurios neatitinka tose įgyvendinimo priemonėse nustatytų reikalavimų.

5c straipsnis

M2, M3, N2, N3, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių tam tikrų aplinkosauginio veiksmingumo aspektų nustatymo priemonės

Ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija įgyvendinimo aktai patvirtina šias priemones:

| a) | metodiką, pagal kurią įvertinamas O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių veikimas, susijęs su jų poveikiu išmetamo CO2 kiekiui, degalų sąnaudoms, elektros energijos sunaudojimui ir motorinių transporto priemonių netaršiai nuvažiuojamam nuotoliui; |
| --- | --- |

a)

metodiką, pagal kurią įvertinamas O3 ir O4 kategorijų transporto priemonių veikimas, susijęs su jų poveikiu išmetamo CO2 kiekiui, degalų sąnaudoms, elektros energijos sunaudojimui ir motorinių transporto priemonių netaršiai nuvažiuojamam nuotoliui;

| b) | techninius reikalavimus, taikomus transporto priemonėse esančių įtaisų, skirtų M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių degalų sąnaudoms ir (arba) energijos suvartojimui ir ridai stebėti bei transporto priemonių, kurios atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1242 (*1) 2 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, b, c arba d punkte nustatytas savybes, ir jų junginių su O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėmis naudingajai apkrovai arba bendrai masei nustatyti ir registruoti, įskaitant, jei reikia, duomenų perdavimą tarp junginiuose esančių transporto priemonių, įrengimo; |
| --- | --- |

b)

techninius reikalavimus, taikomus transporto priemonėse esančių įtaisų, skirtų M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių degalų sąnaudoms ir (arba) energijos suvartojimui ir ridai stebėti bei transporto priemonių, kurios atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1242 (*1) 2 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, b, c arba d punkte nustatytas savybes, ir jų junginių su O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėmis naudingajai apkrovai arba bendrai masei nustatyti ir registruoti, įskaitant, jei reikia, duomenų perdavimą tarp junginiuose esančių transporto priemonių, įrengimo;

| c) | metodiką, pagal kurią nustatoma naujų M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių netaršiai nuvažiuojamas nuotolis ir elektros energijos suvartojimas. |
| --- | --- |

c)

metodiką, pagal kurią nustatoma naujų M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių netaršiai nuvažiuojamas nuotolis ir elektros energijos suvartojimas.

Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 13a straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

(*1)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).“;"

*1

2

| 3. | pridedamas šis straipsnis:

  „13a straipsnis
  Komiteto procedūra

  1.   Komisijai padeda Motorinių transporto priemonių techninis komitetas, įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/858 (*2). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.


  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.


  3.   Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.



  (*2)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).“
  " |
| --- | --- |

3.

pridedamas šis straipsnis:

„13a straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Motorinių transporto priemonių techninis komitetas, įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/858 (*2). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

(*2)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).“
  "

*2

19 straipsnis

Reglamento (ES) 2018/956 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) 2018/956 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis
  Apibrėžtys
  Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB (*3), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2019/1242 (*4).


  (*3)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1)."


  (*4)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).“;" |
| --- | --- |

1.

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB (*3), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2019/1242 (*4).

(*3)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1)."

*3

(*4)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).“;"

*4

2

| 2. | 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Nuo 2019 m. sausio 1 d. valstybės narės vykdo I priedo A dalyje nurodytų duomenų, susijusių su Sąjungoje pirmą kartą įregistruotomis naujomis sunkiosiomis transporto priemonėmis, stebėseną.
  Ne vėliau kaip kiekvienų metų rugsėjo 30 d., pradedant 2020 m., valstybių narių kompetentingos institucijos pateikia tuos praėjusio ataskaitinio laikotarpio nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d. duomenis Komisijai, laikydamosi II priede nustatytos duomenų teikimo tvarkos.
  2019 m. atžvilgiu ne vėliau kaip 2020 m. rugsėjo 30 d. pateikti duomenys turi apimti nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d. stebėtus duomenis.
  Duomenų, susijusių su už Sąjungos ribų jau įregistruotomis naujomis sunkiosiomis transporto priemonėmis, stebėti ir teikti nereikia, nebent ta registracija buvo atlikta likus mažiau nei trims mėnesiams iki registracijos Sąjungoje.“; |
| --- | --- |

2.

4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nuo 2019 m. sausio 1 d. valstybės narės vykdo I priedo A dalyje nurodytų duomenų, susijusių su Sąjungoje pirmą kartą įregistruotomis naujomis sunkiosiomis transporto priemonėmis, stebėseną.

Ne vėliau kaip kiekvienų metų rugsėjo 30 d., pradedant 2020 m., valstybių narių kompetentingos institucijos pateikia tuos praėjusio ataskaitinio laikotarpio nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d. duomenis Komisijai, laikydamosi II priede nustatytos duomenų teikimo tvarkos.

2019 m. atžvilgiu ne vėliau kaip 2020 m. rugsėjo 30 d. pateikti duomenys turi apimti nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d. stebėtus duomenis.

Duomenų, susijusių su už Sąjungos ribų jau įregistruotomis naujomis sunkiosiomis transporto priemonėmis, stebėti ir teikti nereikia, nebent ta registracija buvo atlikta likus mažiau nei trims mėnesiams iki registracijos Sąjungoje.“;

| 3. | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Nuo I priedo B dalies 1 punkte nustatytų pradžios metų sunkiųjų transporto priemonių gamintojai vykdo kiekvienos naujos sunkiosios transporto priemonės I priedo B dalies 2 punkte nurodytų duomenų stebėseną.
  Ne vėliau kaip kiekvienų metų rugsėjo 30 d., nuo I priedo B dalies 1 punkte nustatytų pradžios metų, sunkiųjų transporto priemonių gamintojai, laikydamiesi II priede nustatytos duomenų teikimo tvarkos, pateikia Komisijai atitinkamus kiekvienos naujos sunkiosios transporto priemonės, kurios modeliavimas atliktas praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d., duomenis.
  2019 m. atžvilgiu gamintojai pateikia kiekvienos naujos sunkiosios transporto priemonės, kurios modeliavimas atliktas nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d., duomenis.
  Modeliavimo data yra ta data, kuri pranešama pagal I priedo B dalies 2 punkto 71 duomenų įrašą.“; |
| --- | --- |

3.

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nuo I priedo B dalies 1 punkte nustatytų pradžios metų sunkiųjų transporto priemonių gamintojai vykdo kiekvienos naujos sunkiosios transporto priemonės I priedo B dalies 2 punkte nurodytų duomenų stebėseną.

Ne vėliau kaip kiekvienų metų rugsėjo 30 d., nuo I priedo B dalies 1 punkte nustatytų pradžios metų, sunkiųjų transporto priemonių gamintojai, laikydamiesi II priede nustatytos duomenų teikimo tvarkos, pateikia Komisijai atitinkamus kiekvienos naujos sunkiosios transporto priemonės, kurios modeliavimas atliktas praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d., duomenis.

2019 m. atžvilgiu gamintojai pateikia kiekvienos naujos sunkiosios transporto priemonės, kurios modeliavimas atliktas nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d., duomenis.

Modeliavimo data yra ta data, kuri pranešama pagal I priedo B dalies 2 punkto 71 duomenų įrašą.“;

| 4. | 10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija paskelbia metinę ataskaitą kartu su savo atlikta valstybių narių ir gamintojų pateiktų praėjusio ataskaitinio laikotarpio duomenų analize.“; |
| --- | --- |

4.

10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija paskelbia metinę ataskaitą kartu su savo atlikta valstybių narių ir gamintojų pateiktų praėjusio ataskaitinio laikotarpio duomenų analize.“;

| 5. | II priedo 3.2 punktas pakeičiamas taip:






  „3.2. | Nuo 2021 m. praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu įregistruotų sunkiųjų transporto priemonių duomenys, įrašyti į registrą, paskelbiami viešai ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d., išskyrus 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus duomenų įrašus.“ |
| --- | --- | --- |

5.

II priedo 3.2 punktas pakeičiamas taip:

„3.2.

Nuo 2021 m. praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu įregistruotų sunkiųjų transporto priemonių duomenys, įrašyti į registrą, paskelbiami viešai ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d., išskyrus 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus duomenų įrašus.“

20 straipsnis

Direktyvos 96/53/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 96/53/EB iš dalies keičiama taip:

| 1. | 2 straipsnyje po apibrėžties „alternatyviaisiais degalais varoma transporto priemonė“ įterpiama ši apibrėžtis:






  „— | netarši transporto priemonė – netarši sunkioji transporto priemonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1242 (*5) 3 straipsnio 11 punkte; |
| --- | --- | --- |

1.

2 straipsnyje po apibrėžties „alternatyviaisiais degalais varoma transporto priemonė“ įterpiama ši apibrėžtis:

„—

netarši transporto priemonė – netarši sunkioji transporto priemonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1242 (*5) 3 straipsnio 11 punkte;

*5

(*5)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).“;"

*5

2

| 2. | 10b straipsnis pakeičiamas taip:

  „10b straipsnis
  Alternatyviaisiais degalais varomų arba netaršių transporto priemonių didžiausia leistina masė yra tokia, kaip nustatyta I priedo 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4, 2.3.1, 2.3.2 ir 2.4 punktuose.
  Alternatyviaisiais degalais varomos arba netaršios transporto priemonės taip pat turi atitikti I priedo 3 punkte nurodytas ašių maksimalios leistinos masės ribas.
  Alternatyviaisiais degalais varomoms arba netaršioms transporto priemonėms reikalinga papildoma masė nustatoma remiantis atitinkamo gamintojo pateiktais dokumentais atitinkamos transporto priemonės patvirtinimo metu. Ta papildoma masė nurodoma oficialiame įrodymo dokumente, reikalaujamame pagal 6 straipsnį.
  Komisijai pagal 10h straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šios direktyvos tikslais atnaujinamas 2 straipsnyje nurodytų alternatyviųjų degalų, dėl kurių reikalinga papildoma masė, sąrašas. Ypač svarbu, kad Komisija vadovautųsi savo įprasta praktika ir prieš priimdama tuos deleguotuosius aktus konsultuotųsi su ekspertais, įskaitant valstybių narių ekspertus.“; |
| --- | --- |

2.

10b straipsnis pakeičiamas taip:

„10b straipsnis

Alternatyviaisiais degalais varomų arba netaršių transporto priemonių didžiausia leistina masė yra tokia, kaip nustatyta I priedo 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4, 2.3.1, 2.3.2 ir 2.4 punktuose.

Alternatyviaisiais degalais varomos arba netaršios transporto priemonės taip pat turi atitikti I priedo 3 punkte nurodytas ašių maksimalios leistinos masės ribas.

Alternatyviaisiais degalais varomoms arba netaršioms transporto priemonėms reikalinga papildoma masė nustatoma remiantis atitinkamo gamintojo pateiktais dokumentais atitinkamos transporto priemonės patvirtinimo metu. Ta papildoma masė nurodoma oficialiame įrodymo dokumente, reikalaujamame pagal 6 straipsnį.

Komisijai pagal 10h straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šios direktyvos tikslais atnaujinamas 2 straipsnyje nurodytų alternatyviųjų degalų, dėl kurių reikalinga papildoma masė, sąrašas. Ypač svarbu, kad Komisija vadovautųsi savo įprasta praktika ir prieš priimdama tuos deleguotuosius aktus konsultuotųsi su ekspertais, įskaitant valstybių narių ekspertus.“;

| 3. | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3 ir 2.2.4 punktų antra skiltis papildoma šia pastraipa:

  „Transporto priemonių junginių, kuriuose yra alternatyviaisiais degalais varomų arba netaršių transporto priemonių, šiame skirsnyje nurodyta maksimali leistina masė padidinama papildomai atitinkamai ne daugiau kaip 1 tona arba 2 tonomis, kurių reikia dėl alternatyviųjų degalų technologijos arba netaršios technologijos.“; |
| --- | --- | --- |

3.

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2.2.1, 2.2.2, 2.2.3 ir 2.2.4 punktų antra skiltis papildoma šia pastraipa:

„Transporto priemonių junginių, kuriuose yra alternatyviaisiais degalais varomų arba netaršių transporto priemonių, šiame skirsnyje nurodyta maksimali leistina masė padidinama papildomai atitinkamai ne daugiau kaip 1 tona arba 2 tonomis, kurių reikia dėl alternatyviųjų degalų technologijos arba netaršios technologijos.“;

| b) | 2.3.1 punkto antra skiltis papildoma šia pastraipa:

  „Netaršios transporto priemonės: maksimali leistina 18 tonų masė padidinama papildomai ne daugiau kaip 2 tonomis, kurių reikia dėl netaršios technologijos.“; |
| --- | --- |

b)

2.3.1 punkto antra skiltis papildoma šia pastraipa:

„Netaršios transporto priemonės: maksimali leistina 18 tonų masė padidinama papildomai ne daugiau kaip 2 tonomis, kurių reikia dėl netaršios technologijos.“;

| c) | 2.3.2 punkto trečia skiltis papildoma šia pastraipa:

  „Triašės netaršios transporto priemonės: maksimali masė – 25 tonos arba 26 tonos (kai varomojoje ašyje įtaisyti sudvejinti ratlankiai ir pneumatinė pakaba arba pakaba, kuri Sąjungoje pripažįstama ekvivalentiška, kaip apibrėžta II priede, arba jei kiekvienoje varomojoje ašyje įtaisyti sudvejinti ratlankiai, o maksimali leistina kiekvienos ašies apkrova neviršija 9,5 tonų) – padidinama papildomai ne daugiau kaip 2 tonomis, kurių reikia dėl netaršios technologijos.“; |
| --- | --- |

c)

2.3.2 punkto trečia skiltis papildoma šia pastraipa:

„Triašės netaršios transporto priemonės: maksimali masė – 25 tonos arba 26 tonos (kai varomojoje ašyje įtaisyti sudvejinti ratlankiai ir pneumatinė pakaba arba pakaba, kuri Sąjungoje pripažįstama ekvivalentiška, kaip apibrėžta II priede, arba jei kiekvienoje varomojoje ašyje įtaisyti sudvejinti ratlankiai, o maksimali leistina kiekvienos ašies apkrova neviršija 9,5 tonų) – padidinama papildomai ne daugiau kaip 2 tonomis, kurių reikia dėl netaršios technologijos.“;

| d) | 2.4 punkto trečia skiltis papildoma šia pastraipa:

  „Triašiai sujungti autobusai, kurie yra netaršios transporto priemonės: maksimali leistina 28 tonų masė padidinama papildomai ne daugiau kaip 2 tonomis, kurių reikia dėl netaršios technologijos.“ |
| --- | --- |

d)

2.4 punkto trečia skiltis papildoma šia pastraipa:

„Triašiai sujungti autobusai, kurie yra netaršios transporto priemonės: maksimali leistina 28 tonų masė padidinama papildomai ne daugiau kaip 2 tonomis, kurių reikia dėl netaršios technologijos.“

21 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A.TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 62, 2019 2 15, p. 286.

1

(2)  
  2019 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos, ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).

3

2

(4)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

4

(5)  
  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB (OL L 188, 2009 7 18, p. 1).

5

(6)  
  2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/2400, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 595/2009 nuostatos dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų nustatymo ir iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 582/2011 (OL L 349, 2017 12 29, p. 1).

6

2

(7)  
  2018 m. birželio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/956 dėl naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų stebėsenos bei duomenų teikimo, (OL L 173, 2018 7 9, p. 1).

7

2

(8)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).

8

(9)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, nustatantis naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 140, 2009 6 5, p. 1).

9

2

(10)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

10

(11)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

11

(12)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

12

(13)  
  1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 96/53/EB nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59).

13

(14)  
  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 145, 2011 5 31, p. 1).

14

2

(15)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

15

(16)  
  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 6 29, p. 1).

16

(17)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

17

(18)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

18

---

I PRIEDAS

Vidutiniai savitieji išmetamo CO2 kiekiai, vidutinės savitosios išmetamo CO2 normos ir išmetamo CO2 normos perviršis

1.   TRANSPORTO PRIEMONIŲ POGRUPIAI

Kiekviena nauja sunkioji transporto priemonė priskiriama prie vienoiš 1 lentelėje nustatytų transporto priemonių pogrupių pagal jojenustatytas sąlygas.

1 lentelė.

Transporto priemonių pogrupiai(sg)

| Sunkiosios transporto priemonės | Kabinos tipas | Variklio galia | Transporto priemonių pogrupis (sg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kietosios jungties sunkvežimiai, kurių ašiųkonfigūracija 4x2 ir didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transportopriemonės masė > 16 tonų | Visi | < 170 kW | 4-UD |
| Kabina be miegamosios vietos | ≥ 170 kW | 4-RD |
| Miegamoji kabina | ≥ 170 kW, bet < 265 kW |
| Miegamoji kabina | ≥ 265 kW | 4-LH |
| Kietosios jungties sunkvežimiai, kurių ašiųkonfigūracija 6x2 | Kabina be miegamosios vietos | Visi | 9-RD |
| Miegamoji kabina | 9-LH |
| Vilkikai, kurių ašių konfigūracija 4x2 irdidžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė> 16 tonų | Kabina be miegamosios vietos | Visi | 5-RD |
| Miegamoji kabina | < 265 kW |
| Miegamoji kabina | ≥ 265 kW | 5-LH |
| Vilkikai, kurių ašių konfigūracija 6x2 | Kabina be miegamosios vietos | Visi | 10-RD |
| Miegamoji kabina | 10-LH |

Sunkiosios transporto priemonės

Kabinos tipas

Variklio galia

Transporto priemonių pogrupis (sg)

Kietosios jungties sunkvežimiai, kurių ašiųkonfigūracija 4x2 ir didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transportopriemonės masė > 16 tonų

Visi

< 170 kW

4-UD

Kabina be miegamosios vietos

≥ 170 kW

4-RD

Miegamoji kabina

≥ 170 kW, bet < 265 kW

Miegamoji kabina

≥ 265 kW

4-LH

Kietosios jungties sunkvežimiai, kurių ašiųkonfigūracija 6x2

Kabina be miegamosios vietos

Visi

9-RD

Miegamoji kabina

9-LH

Vilkikai, kurių ašių konfigūracija 4x2 irdidžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė> 16 tonų

Kabina be miegamosios vietos

Visi

5-RD

Miegamoji kabina

< 265 kW

Miegamoji kabina

≥ 265 kW

5-LH

Vilkikai, kurių ašių konfigūracija 6x2

Kabina be miegamosios vietos

Visi

10-RD

Miegamoji kabina

10-LH

Miegamoji kabina – kabina, kurioje už vairuotojo sėdynės įrengtasmiegamasis skyrius, nurodomas pranešant duomenis pagal Reglamentą(ES) 2018/956.

Kabina be miegamosios vietos – kabina, kuri nėra miegamoji kabina.

Jei naujos sunkiosios transporto priemonės negalima priskirti prietransporto priemonių pogrupio, nes nėra informacijos apie kabinostipą arba variklio galią, ji priskiriama prie tolimojo susisiekimo(LH) transporto priemonių pogrupio, priklausomai nuo jos važiuoklėstipo (kietosios jungties sunkvežimis ar vilkikas) ir ašių konfigūracijos(4x2 ar 6x2).

Jei nauja sunkioji transporto priemonė priskiriama prie 4-UD transportopriemonių pogrupio, bet duomenų apie jos išmetamo CO2 kiekį g/km pagal 2.1 punkto 2 lentelėje nustatytą UDL arbaUDR paskirtį nėra, ji priskiriama prie 4-RD transporto priemonių pogrupio.

2.   GAMINTOJO VIDUTINIS SAVITASIS IŠMETAMO CO2 KIEKIS

2.1.   Naujos sunkiosios transporto priemonės savitasis išmetamo CO2 kiekis

Naujos sunkiosios transporto priemonės v, priskiriamos prie transporto priemonių pogrupio sg, savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km (CO2v
  ) apskaičiuojamas taip:

Formula

Čia:

| mp | visų 2 lentelėje išvardytų paskirčių mp verčių suma; |
| --- | --- |
| sg | transporto priemonių pogrupis, prie kurio pagal šiopriedo 1 punktą priskirta nauja sunkioji transporto priemonė v; |
| W
  sg,mp | paskirties svorinis daugiklis, nurodytas 2 lentelėje; |
| CO2
  v,mp | naujos sunkiosios transporto priemonės v išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagalpaskirtį mp ir nurodytas pranešant duomenispagal Reglamentą (ES) 2018/956. |

Formula

visų 2 lentelėje išvardytų paskirčių mp verčių suma;

sg

transporto priemonių pogrupis, prie kurio pagal šiopriedo 1 punktą priskirta nauja sunkioji transporto priemonė v;

W
  sg,mp

paskirties svorinis daugiklis, nurodytas 2 lentelėje;

CO2
  v,mp

naujos sunkiosios transporto priemonės v išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagalpaskirtį mp ir nurodytas pranešant duomenispagal Reglamentą (ES) 2018/956.

Netaršios sunkiosios transporto priemonės savitasis išmetamo CO2 kiekis prilyginamas 0 g CO2/km.

Specialiosios transporto priemonės savitasis išmetamo CO2 kiekis prilyginamas vidutiniam išmetamo CO2 kiekiui g/km, nurodytam pranešant duomenis pagalReglamentą (ES) 2018/956.

2 lentelė.

Paskirties svoriniai daugikliai(Wsg,mp)

| Transporto priemonių pogrupis(sg) | Paskirtis (1) (mp) |
| --- | --- |
| RDL | RDR | LHL | LHR | UDL | UDR | REL, RER, LEL, LER |
| 4-UD | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,5 | 0,5 | 0 |
| 4-RD | 0,45 | 0,45 | 0,05 | 0,05 | 0 | 0 | 0 |
| 4-LH | 0,05 | 0,05 | 0,45 | 0,45 | 0 | 0 | 0 |
| 9-RD | 0,27 | 0,63 | 0,03 | 0,07 | 0 | 0 | 0 |
| 9-LH | 0,03 | 0,07 | 0,27 | 0,63 | 0 | 0 | 0 |
| 5-RD | 0,27 | 0,63 | 0,03 | 0,07 | 0 | 0 | 0 |
| 5-LH | 0,03 | 0,07 | 0,27 | 0,63 | 0 | 0 | 0 |
| 10-RD | 0,27 | 0,63 | 0,03 | 0,07 | 0 | 0 | 0 |
| 10-LH | 0,03 | 0,07 | 0,27 | 0,63 | 0 | 0 | 0 |

Transporto priemonių pogrupis(sg)

Paskirtis (1) (mp)

RDL

RDR

LHL

LHR

UDL

UDR

REL, RER, LEL, LER

4-UD

0

0

0

0

0,5

0,5

0

4-RD

0,45

0,45

0,05

0,05

0

0

0

4-LH

0,05

0,05

0,45

0,45

0

0

0

9-RD

0,27

0,63

0,03

0,07

0

0

0

9-LH

0,03

0,07

0,27

0,63

0

0

0

5-RD

0,27

0,63

0,03

0,07

0

0

0

5-LH

0,03

0,07

0,27

0,63

0

0

0

10-RD

0,27

0,63

0,03

0,07

0

0

0

10-LH

0,03

0,07

0,27

0,63

0

0

0

Paskirčių apibrėžtys

| RDL | Regioniniai pervežimai, maža naudingoji apkrova |
| --- | --- |
| RDR | Regioniniai pervežimai, reprezentacinė naudingoji apkrova |
| LHL | Tolimasis susisiekimas, maža naudingoji apkrova |
| LHR | Tolimasis susisiekimas, reprezentacinė naudingoji apkrova |
| UDL | Pervežimai mieste, maža naudingoji apkrova |
| UDR | Pervežimai mieste, reprezentacinė naudingoji apkrova |
| REL | Regioniniai pervežimai (EMS), maža naudingoji apkrova |
| RER | Regioniniai pervežimai (EMS), reprezentacinė naudingojiapkrova |
| LEL | Tolimasis susisiekimas (EMS), maža naudingoji apkrova |
| LER | Tolimasis susisiekimas (EMS), reprezentacinė naudingojiapkrova |

RDL

Regioniniai pervežimai, maža naudingoji apkrova

RDR

Regioniniai pervežimai, reprezentacinė naudingoji apkrova

LHL

Tolimasis susisiekimas, maža naudingoji apkrova

LHR

Tolimasis susisiekimas, reprezentacinė naudingoji apkrova

UDL

Pervežimai mieste, maža naudingoji apkrova

UDR

Pervežimai mieste, reprezentacinė naudingoji apkrova

REL

Regioniniai pervežimai (EMS), maža naudingoji apkrova

RER

Regioniniai pervežimai (EMS), reprezentacinė naudingojiapkrova

LEL

Tolimasis susisiekimas (EMS), maža naudingoji apkrova

LER

Tolimasis susisiekimas (EMS), reprezentacinė naudingojiapkrova

2.2.   Gamintojo visų naujų sunkiųjų transporto priemonių, priskiriamųprie transporto priemonių pogrupio, vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis

Kiekvieno gamintojo kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu transportopriemonių pogrupio sg visų naujų sunkiųjų transportopriemonių vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekisg/tkm (avgCO2sg
  ) apskaičiuojamastaip:

Formula

čia:

| v | visų gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių,priskiriamų prie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus 4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsiastransporto priemones, verčių suma; |
| --- | --- |
| CO2
  v | naujos sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis, nustatytaspagal 2.1 punktą; |
| Vsg | gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, priskiriamųprie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsias transportopriemones, skaičius; |
| PL
  sg | transporto priemonių, priskiriamų prie transporto priemoniųpogrupio sg, vidutinė naudingoji apkrova, kaipnustatyta 2.5 punkte. |

Formula

visų gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių,priskiriamų prie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus 4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsiastransporto priemones, verčių suma;

CO2
  v

naujos sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis, nustatytaspagal 2.1 punktą;

Vsg

gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, priskiriamųprie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsias transportopriemones, skaičius;

PL
  sg

transporto priemonių, priskiriamų prie transporto priemoniųpogrupio sg, vidutinė naudingoji apkrova, kaipnustatyta 2.5 punkte.

2.3.   5 straipsnyje nurodyto netaršių ir mažataršių transporto priemoniųkoeficientas

2.3.1.   2019–2024 m. ataskaitiniai laikotarpiai

Kiekvieno gamintojo 5 straipsnyje nurodytas netaršių ir mažataršiųtransporto priemonių koeficientas (NMTP, angl. ZLEV) kiekvienu 2019–2024m. ataskaitiniu laikotarpiu apskaičiuojamas taip:

Formula
  ne mažiau kaip 0,97

čia:

| V | gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, kuriosatitinka 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytas savybes,išskyrus 4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsiastransporto priemones, skaičius; |
| --- | --- |
| Vconv | gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, kuriosatitinka 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytas savybes,išskyrus 4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsiastransporto priemones, taip pat netaršias ir mažataršes transportopriemones, skaičius; |
| Vzlev | Vin ir Vout suma;
  čia:
  Vin –



  kur

  yra visų naujų netaršių ir mažataršių sunkiųjų transportopriemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipojenustatytas savybes, verčių suma; |
| CO2v | netaršios arba mažataršės arba sunkiosios transportopriemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal 2.1 punktą; |
| LETsg | transporto priemonių pogrupio sg, kuriam priskiriama transporto priemonė v, mažos taršos ribinė vertė, kaip nustatyta 2.3.3 punkte; |
| Vout | bendras 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytųnaujai įregistruotų netaršių sunkiųjų transporto priemonių skaičius,padaugintas iš 2, esant ne daugiau kaip 1,5 % Vconv. |

V

gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, kuriosatitinka 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytas savybes,išskyrus 4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsiastransporto priemones, skaičius;

Vconv

gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, kuriosatitinka 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytas savybes,išskyrus 4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsiastransporto priemones, taip pat netaršias ir mažataršes transportopriemones, skaičius;

Vzlev

Vin ir Vout suma;

čia:

Vin –
  Formula

kur
  Formula
  yra visų naujų netaršių ir mažataršių sunkiųjų transportopriemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipojenustatytas savybes, verčių suma;

CO2v

netaršios arba mažataršės arba sunkiosios transportopriemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal 2.1 punktą;

LETsg

transporto priemonių pogrupio sg, kuriam priskiriama transporto priemonė v, mažos taršos ribinė vertė, kaip nustatyta 2.3.3 punkte;

Vout

bendras 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytųnaujai įregistruotų netaršių sunkiųjų transporto priemonių skaičius,padaugintas iš 2, esant ne daugiau kaip 1,5 % Vconv.

2.3.2.   2025 m. ir vėlesni ataskaitiniai laikotarpiai

Kiekvieno gamintojo 5 straipsnyje nurodytas netaršių ir mažataršiųtransporto priemonių koeficientas (NMTP, angl. ZLEV) kiekvienu ataskaitiniulaikotarpiu apskaičiuojamas taip:

Formula


  ,nebent ši suma būtų didesnė už 1 arba mažesnė už 0,97– tuomet ZLEV koeficientas prilyginamas atitinkamai 1 arba 0,97

čia:

| x | 0,02; |
| --- | --- |
| y | Vin ir Vout suma, padalinta iš Vtotal, kur:






  Vin | bendras naujai įregistruotų netaršių ir mažataršiųsunkiųjų transporto priemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 daliespirmoje pastraipoje nustatytas savybes, skaičius, kai kiekviena išjų skaičiuojama kaip ZLEVspecific pagal šią formulę:





  čia






  CO2v | netaršios arba mažataršės sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekisg/km, nustatytas pagal 2.1 punktą; |
| LETsg | transporto priemonių pogrupio sg, kuriam priskiriama transporto priemonė v, mažos taršos ribinė vertė, kaip nustatyta 2.3.3 punkte; |
| Vout | bendras naujai įregistruotų 2 straipsnio 1 dalies antrojepastraipoje nurodytų netaršių sunkiųjų transporto priemonių skaičius,esant ne daugiau kaip 0,035 Vtotal; |
| Vtotal | bendras tuo ataskaitiniu laikotarpiu naujai registruotųgamintojo sunkiųjų transporto priemonių skaičius; |

x

0,02;

y

Vin ir Vout suma, padalinta iš Vtotal, kur:

Vin

bendras naujai įregistruotų netaršių ir mažataršiųsunkiųjų transporto priemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 daliespirmoje pastraipoje nustatytas savybes, skaičius, kai kiekviena išjų skaičiuojama kaip ZLEVspecific pagal šią formulę:

Formula

čia

CO2v

netaršios arba mažataršės sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekisg/km, nustatytas pagal 2.1 punktą;

LETsg

transporto priemonių pogrupio sg, kuriam priskiriama transporto priemonė v, mažos taršos ribinė vertė, kaip nustatyta 2.3.3 punkte;

Vout

bendras naujai įregistruotų 2 straipsnio 1 dalies antrojepastraipoje nurodytų netaršių sunkiųjų transporto priemonių skaičius,esant ne daugiau kaip 0,035 Vtotal;

Vtotal

bendras tuo ataskaitiniu laikotarpiu naujai registruotųgamintojo sunkiųjų transporto priemonių skaičius;

Jei Vin/Vtotal yra mažesnis nei 0,0075, ZLEV koeficientasyra 1.

2.3.3.   Mažos taršos ribinė vertė

Transporto priemonių pogrupio sg mažos taršosribinė vertė LETsg nustatoma taip:

Formula

čia:

| rCO2
  sg | transporto priemonių pogrupio sg išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė, kaip nustatyta3 punkte; |
| --- | --- |
| PLsg | transporto priemonių pogrupio sg transporto priemonių vidutinė naudingoji apkrova, kaip nustatyta2.5 punkte. |

rCO2
  sg

transporto priemonių pogrupio sg išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė, kaip nustatyta3 punkte;

PLsg

transporto priemonių pogrupio sg transporto priemonių vidutinė naudingoji apkrova, kaip nustatyta2.5 punkte.

2.4.   Prie tam tikro transporto priemonių pogrupio priskiriamų gamintojonaujų sunkiųjų transporto priemonių dalis

Prie transporto priemonių pogrupio sg priskiriamųkiekvieno gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių dalis kiekvienuataskaitiniu laikotarpiu (sharesg
  ) apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| Vsg | gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, priskiriamųprie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsias transportopriemones, skaičius; |
| --- | --- |
| V | gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsias transportopriemones, skaičius. |

Vsg

gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, priskiriamųprie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsias transportopriemones, skaičius;

V

gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsias transportopriemones, skaičius.

2.5.   Visų prie tam tikro transporto priemonių pogrupio priskiriamųtransporto priemonių vidutinė naudingosios apkrovos vertė

Vidutinė prie transporto priemonių pogrupio sg priskiriamos transporto priemonės naudingoji apkrova (PLsg
  ) apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| mp | visų paskirčių mp verčių suma; |
| --- | --- |
| W
  sg,mp | paskirties svorinis daugiklis, nurodytas 2.1 punkto2 lentelėje; |
| PL

  sg,mp | naudingosios apkrovos vertė, priskiriama transportopriemonių pogrupio sg transporto priemonėmspagal paskirtį mp, kaip nurodyta 3 lentelėje. |

Formula

visų paskirčių mp verčių suma;

W
  sg,mp

paskirties svorinis daugiklis, nurodytas 2.1 punkto2 lentelėje;

PL

  sg,mp

naudingosios apkrovos vertė, priskiriama transportopriemonių pogrupio sg transporto priemonėmspagal paskirtį mp, kaip nurodyta 3 lentelėje.

3 lentelė.

Naudingosios apkrovos vertėsPLsg, mp (tonomis)

| Transporto priemonių pogrupissg | Paskirtis (2) mp |
| --- | --- |
| RDL | RDR | LHL | LHR | UDL | UDR | REL | RER | LEL | LER |
| 4-UD | 0,9 | 4,4 | 1,9 | 14 | 0,9 | 4,4 | 3,5 | 17,5 | 3,5 | 26,5 |
| 4-RD |
| 4-LH |
| 5-RD | 2,6 | 12,9 | 2,6 | 19,3 | 2,6 | 12,9 | 3,5 | 17,5 | 3,5 | 26,5 |
| 5-LH |
| 9-RD | 1,4 | 7,1 | 2,6 | 19,3 | 1,4 | 7,1 | 3,5 | 17,5 | 3,5 | 26,5 |
| 9-LH |
| 10-RD | 2,6 | 12,9 | 2,6 | 19,3 | 2,6 | 12,9 | 3,5 | 17,5 | 3,5 | 26,5 |
| 10-LH |

Transporto priemonių pogrupissg

Paskirtis (2) mp

RDL

RDR

LHL

LHR

UDL

UDR

REL

RER

LEL

LER

4-UD

0,9

4,4

1,9

14

0,9

4,4

3,5

17,5

3,5

26,5

4-RD

4-LH

5-RD

2,6

12,9

2,6

19,3

2,6

12,9

3,5

17,5

3,5

26,5

5-LH

9-RD

1,4

7,1

2,6

19,3

1,4

7,1

3,5

17,5

3,5

26,5

9-LH

10-RD

2,6

12,9

2,6

19,3

2,6

12,9

3,5

17,5

3,5

26,5

10-LH

2.6.   Ridos ir naudingosios apkrovos svorinis daugiklis

Transporto priemonių pogrupio sg ridos irnaudingosios apkrovos svorinis daugiklis (MPWsg) – tai 4 lentelėje nustatytos metinės ridos ir 2.5 punkto 3 lentelėjenustatytos kiekvieno transporto priemonių pogrupio naudingosios apkrovosvertės sandauga, normalizuota pagal atitinkamą transporto priemoniųpogrupio 5-LH vertę, ir jis apskaičiuojamas taip:

Formula

čia:

| AMsg | prie atitinkamo transporto priemonių pogrupio priskiriamųtransporto priemonių metinė rida, nustatyta 4 lentelėje; |
| --- | --- |
| AM
  5-LH | transporto priemonių pogrupio 5-LH metinė rida, nustatyta4 lentelėje; |
| PLsg | vidutinė naudingosios apkrovos vertė, kaip nustatyta 2.5punkte; |
| PL
  5-LH | prie transporto priemonių pogrupio 5-LH priskiriamų transportopriemonių vidutinė naudingosios apkrovos vertė, kaip nustatyta 2.5punkte. |

AMsg

prie atitinkamo transporto priemonių pogrupio priskiriamųtransporto priemonių metinė rida, nustatyta 4 lentelėje;

AM
  5-LH

transporto priemonių pogrupio 5-LH metinė rida, nustatyta4 lentelėje;

PLsg

vidutinė naudingosios apkrovos vertė, kaip nustatyta 2.5punkte;

PL
  5-LH

prie transporto priemonių pogrupio 5-LH priskiriamų transportopriemonių vidutinė naudingosios apkrovos vertė, kaip nustatyta 2.5punkte.

4 lentelė.

Metinė rida

| Transporto priemonių pogrupis sg | Metinė rida AMsg (km) |
| --- | --- |
| 4-UD | 60 000 |
| 4-RD | 78 000 |
| 4-LH | 98 000 |
| 5-RD | 78 000 |
| 5-LH | 116 000 |
| 9-RD | 73 000 |
| 9-LH | 108 000 |
| 10-RD | 68 000 |
| 10-LH | 107 000 |

Transporto priemonių pogrupis sg

Metinė rida AMsg (km)

4-UD

60 000

4-RD

78 000

4-LH

98 000

5-RD

78 000

5-LH

116 000

9-RD

73 000

9-LH

108 000

10-RD

68 000

10-LH

107 000

2.7.   Gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis g/tkm, nurodytas 4 straipsnyje

Kiekvieno gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis g/tkm kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu apskaičiuojamas taip:

Formula

čia:

| | visų transporto priemonių pogrupių verčių suma; |
| --- | --- |
| ZLEV | netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas,kaip nustatyta 2.3 punkte; |
| share,sg | naujų sunkiųjų transporto priemonių dalis transportopriemonių pogrupyje sg, kaip nustatyta 2.4punkte; |
| MPWsg | ridos ir naudingosios apkrovos svorinis daugiklis, kaipnustatyta 2.6 punkte; |
| avgCO2sg | vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis g/tkm, kaip nustatyta 2.2 punkte. |

Formula

visų transporto priemonių pogrupių verčių suma;

ZLEV

netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas,kaip nustatyta 2.3 punkte;

share,sg

naujų sunkiųjų transporto priemonių dalis transportopriemonių pogrupyje sg, kaip nustatyta 2.4punkte;

MPWsg

ridos ir naudingosios apkrovos svorinis daugiklis, kaipnustatyta 2.6 punkte;

avgCO2sg

vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis g/tkm, kaip nustatyta 2.2 punkte.

3.   1 STRAIPSNIO ANTROJE PASTRAIPOJE NURODYTA IŠMETAMO CO2 KIEKIO ATSKAITOS VERTĖ

Kiekvieno transporto priemonių pogrupio sg išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė (rCO2sg
  ), atsižvelgiant į visasnaujas visų gamintojų atskaitos laikotarpio sunkiąsias transportopriemones, apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| | visų atskaitos laikotarpiu įregistruotų naujų sunkiųjųtransporto priemonių, priskiriamų prie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytasspecialiąsias transporto priemones, verčių suma; |
| --- | --- |
| CO2v | naujos sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis, nustatytaspagal 2.1 punktą, jei taikoma, patikslintas pagal II priedą; |
| rVsg | visų atskaitos laikotarpiu įregistruotų naujų sunkiųjųtransporto priemonių, priskiriamų prie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytasspecialiąsias transporto priemones, skaičius; |
| PLsg | prie transporto priemonių pogrupio sg priskiriamų transporto priemonių vidutinė naudingoji apkrova,kaip nustatyta 2.5 punkte. |

Formula

visų atskaitos laikotarpiu įregistruotų naujų sunkiųjųtransporto priemonių, priskiriamų prie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytasspecialiąsias transporto priemones, verčių suma;

CO2v

naujos sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis, nustatytaspagal 2.1 punktą, jei taikoma, patikslintas pagal II priedą;

rVsg

visų atskaitos laikotarpiu įregistruotų naujų sunkiųjųtransporto priemonių, priskiriamų prie transporto priemonių pogrupio sg, išskyrus 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytasspecialiąsias transporto priemones, skaičius;

PLsg

prie transporto priemonių pogrupio sg priskiriamų transporto priemonių vidutinė naudingoji apkrova,kaip nustatyta 2.5 punkte.

4.   6 STRAIPSNYJE NURODYTA GAMINTOJO SAVITOJI IŠMETAMO CO2 KIEKIO NORMA

Kiekvieno gamintojo savitoji išmetamo CO2 norma T nuo 2025 m. liepos 1 d. kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu apskaičiuojama taip:

Formula

čia:

| | visų transporto priemonių pogrupių verčių suma; |
| --- | --- |
| share,sg | naujų sunkiųjų transporto priemonių dalis transportopriemonių pogrupyje sg, kaip nustatyta 2.4punkte; |
| MPWsg | ridos ir naudingosios apkrovos svorinis daugiklis, kaipnustatyta 2.6 punkte; |
| rf | išmetamo CO2 mažinimo norma (proc.),taikoma tuo konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu; |
| rCO2sg | išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė,kaip nustatyta punkte. |

Formula

visų transporto priemonių pogrupių verčių suma;

share,sg

naujų sunkiųjų transporto priemonių dalis transportopriemonių pogrupyje sg, kaip nustatyta 2.4punkte;

MPWsg

ridos ir naudingosios apkrovos svorinis daugiklis, kaipnustatyta 2.6 punkte;

rf

išmetamo CO2 mažinimo norma (proc.),taikoma tuo konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu;

rCO2sg

išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė,kaip nustatyta punkte.

5.   7 STRAIPSNYJE NURODYTI IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KREDITAI IRIŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ SKOLOS

5.1.   Išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorijaišmetamųjų teršalų kreditams

Kiekvienam gamintojui ir kiekvienam Y metų ataskaitiniam laikotarpiui2019–2030 m. laikotarpiu išmetamo CO2 kiekio mažinimotrajektorija (ETY) nustatoma taip:

Formula

čia:

| | visų transporto priemonių pogrupių verčių suma; |
| --- | --- |
| share,sg | naujų sunkiųjų transporto priemonių dalis transportopriemonių pogrupyje sg, kaip nustatyta 2.4punkte; |
| MPWsg | ridos ir naudingosios apkrovos svorinis daugiklis, kaipnustatyta 2.6 punkte; |
| rCO2sg | išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė, kaip nustatyta 3 punkte; |
| R-ETY | nustatomataip:
  2019–2025 m. laikotarpio Y metų ataskaitiniais laikotarpiais:



  ir 2026–2030 m. laikotarpio Y metų ataskaitiniaislaikotarpiais: |
| rf2025 ir rf2030 | išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos(proc.), taikomos atitinkamai 2025 m. ir 2030 m. ataskaitiniams laikotarpiams. |

Formula

visų transporto priemonių pogrupių verčių suma;

share,sg

naujų sunkiųjų transporto priemonių dalis transportopriemonių pogrupyje sg, kaip nustatyta 2.4punkte;

MPWsg

ridos ir naudingosios apkrovos svorinis daugiklis, kaipnustatyta 2.6 punkte;

rCO2sg

išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė, kaip nustatyta 3 punkte;

R-ETY

nustatomataip:

2019–2025 m. laikotarpio Y metų ataskaitiniais laikotarpiais:

ir 2026–2030 m. laikotarpio Y metų ataskaitiniaislaikotarpiais:

rf2025 ir rf2030

išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos(proc.), taikomos atitinkamai 2025 m. ir 2030 m. ataskaitiniams laikotarpiams.

5.2.   Išmetamų teršalų kreditų ir išmetamų teršalų skolų apskaičiavimaskiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu

Kiekvienam gamintojui ir kiekvienam Y metų ataskaitiniam laikotarpiui2019–2029 m. laikotarpiu išmetamų teršalų kreditai (cCO2Y
  ) ir skolos (dCO2Y
  ) apskaičiuojami taip:

Jei CO2Y < ETY:

Formula

dCO2Y = 0

Jei 2025–2029 metais CO2Y > TY:

Formula

cCO2Y = 0

Visais kitais atvejais ir dCO2Y prilyginami0.

Čia:

| ETY | gamintojo išmetamo CO2 mažinimotrajektorija Y metų ataskaitiniu laikotarpiu, nustatyta pagal 5.1punktą; |
| --- | --- |
| CO2Y | gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis Y metų ataskaitiniu laikotarpiu, nustatytas pagal 2.7punktą; |
| TY | gamintojo savitoji išmetamo CO2 normaY metų ataskaitiniu laikotarpiu, nustatyta pagal 4 punktą; |
| VY | gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių Y metųataskaitiniu laikotarpiu, išskyrus 4 straipsnio pirmos pastraiposa punkte nurodytas specialiąsias transporto priemones, skaičius. |

ETY

gamintojo išmetamo CO2 mažinimotrajektorija Y metų ataskaitiniu laikotarpiu, nustatyta pagal 5.1punktą;

CO2Y

gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis Y metų ataskaitiniu laikotarpiu, nustatytas pagal 2.7punktą;

TY

gamintojo savitoji išmetamo CO2 normaY metų ataskaitiniu laikotarpiu, nustatyta pagal 4 punktą;

VY

gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių Y metųataskaitiniu laikotarpiu, išskyrus 4 straipsnio pirmos pastraiposa punkte nurodytas specialiąsias transporto priemones, skaičius.

5.3.   Išmetamų teršalų skolos ribinė vertė

Kiekvieno gamintojo išmetamų teršalų skolos ribinė vertė (limCO2) nustatoma taip:

Formula

čia:

| T2025 | gamintojo savitoji išmetamo CO2 norma2025 m. ataskaitiniu laikotarpiu, nustatyta pagal 4 punktą; |
| --- | --- |
| V2025 | gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsias transportopriemones, skaičius 2025 m. ataskaitiniu laikotarpiu. |

T2025

gamintojo savitoji išmetamo CO2 norma2025 m. ataskaitiniu laikotarpiu, nustatyta pagal 4 punktą;

V2025

gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus4 straipsnio pirmos pastraipos a punkte nurodytas specialiąsias transportopriemones, skaičius 2025 m. ataskaitiniu laikotarpiu.

5.4.   Išmetamųjų teršalų kreditai, įgyti iki 2025 m.

Išmetamųjų teršalų skolos, susidariusios 2025 m. ataskaitiniu laikotarpiu,sumažinamos dydžiu (redCO2), atitinkančiu ikito ataskaitinio laikotarpio įgytus išmetamųjų teršalų kreditus, kiekvienamgamintojui nustatomu taip:

Formula

čia:

| min | mažesnė iš dviejų skliaustuose nurodytų verčių; |
| --- | --- |
| | 2019–2024 m. laikotarpio Y metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma; |
| dCO22025 | 2025 m. ataskaitinio laikotarpio išmetamųjų teršalųskolos, nustatytos pagal 5.2 punktą. |
| cCO2Y | išmetamųjų teršalų kreditai Y metų ataskaitiniu laikotarpiu,nustatyti pagal 5.2 punktą. |

min

mažesnė iš dviejų skliaustuose nurodytų verčių;

Formula

2019–2024 m. laikotarpio Y metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma;

dCO22025

2025 m. ataskaitinio laikotarpio išmetamųjų teršalųskolos, nustatytos pagal 5.2 punktą.

cCO2Y

išmetamųjų teršalų kreditai Y metų ataskaitiniu laikotarpiu,nustatyti pagal 5.2 punktą.

6.   8 STRAIPSNIO 2 DALYJE NURODYTAS GAMINTOJO IŠMETAMO CO2 PERVIRŠIS

Kiekvieno gamintojo išmetamo CO2 normos perviršis(exeCO2Y
  ) kiekvienu ataskaitiniulaikotarpiu nuo 2025 m., jei vertė yra teigiama, apskaičiuojamas taip:

| | 2025 m. ataskaitiniu laikotarpiu |
| --- | --- |

2025 m. ataskaitiniu laikotarpiu

Formula

| | 2026–2028 m. laikotarpio Y metų ataskaitiniais laikotarpiais |
| --- | --- |

2026–2028 m. laikotarpio Y metų ataskaitiniais laikotarpiais

Formula

| | 2029 m. ataskaitiniu laikotarpiu |
| --- | --- |

2029 m. ataskaitiniu laikotarpiu

Formula

| | 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio Y metų ataskaitiniais laikotarpiais |
| --- | --- |

2030 m. ir vėlesnio laikotarpio Y metų ataskaitiniais laikotarpiais

Formula

čia:

| | 2019–2025 m. laikotarpio Y metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma; |
| --- | --- |
| | 2025–Y m. laikotarpio I metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma; |
| | 2025–(Y-1) m. laikotarpio J metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma; |
| | 2025–2028 m. laikotarpio J metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma; |
| | 2025–2029 m. laikotarpio I metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma; |
| dCO2Y | išmetamųjų teršalų skolos Y metų ataskaitiniu laikotarpiu,nustatytos pagal 5.2 punktą; |
| cCO2Y | išmetamųjų teršalų kreditai Y metų ataskaitiniu laikotarpiu,nustatyti pagal 5.2 punktą; |
| limCO2 | išmetamų teršalų skolos ribinė vertė, nustatyta pagal5.3 punktą; |
| redCO2 | 2025 m. ataskaitinio laikotarpio išmetamųjų teršalųskolų sumažinimas, nustatytas pagal 5.4 punktą. |

Formula

2019–2025 m. laikotarpio Y metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma;

Formula

2025–Y m. laikotarpio I metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma;

Formula

2025–(Y-1) m. laikotarpio J metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma;

Formula

2025–2028 m. laikotarpio J metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma;

Formula

2025–2029 m. laikotarpio I metų ataskaitinių laikotarpiųverčių suma;

dCO2Y

išmetamųjų teršalų skolos Y metų ataskaitiniu laikotarpiu,nustatytos pagal 5.2 punktą;

cCO2Y

išmetamųjų teršalų kreditai Y metų ataskaitiniu laikotarpiu,nustatyti pagal 5.2 punktą;

limCO2

išmetamų teršalų skolos ribinė vertė, nustatyta pagal5.3 punktą;

redCO2

2025 m. ataskaitinio laikotarpio išmetamųjų teršalųskolų sumažinimas, nustatytas pagal 5.4 punktą.

Visais kitais atvejais išmetamo CO2 normosperviršis exeCO2Y
  prilyginamas0.

---

(1)  Paskirčių apibrėžtis žr. po šia lentele.

(2)  Paskirčių apibrėžtis žr. 2.1 punkto 2 lentelėje.

---

II PRIEDAS

Patikslinimo procedūros

1.   14 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti naudingosios apkrovos patikslinimo faktoriai

Vadovaujantis 11 straipsnio 2 dalies a punktu, skaičiuojant 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytą išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertę, naudojami ataskaitiniu laikotarpiu taikytini paskirties svoriniai daugikliai ir naudingosios apkrovos vertės, kai įsigalios 14 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti pakeitimai, taikomi visoms naujoms sunkiosioms transporto priemonėms, ir sunkiosios transporto priemonės v išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal I priedo 2.1 punkto 2 lentelėje nurodytą mp paskirtį, patikslinamas taip:

Formula

čia:

| sg | transporto priemonių pogrupis, kuriam priskiriama transporto priemonė v; |
| --- | --- |
| CO2(RP)v,mp | – transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal paskirtį mp, remiantis atskaitos laikotarpio stebėsenos duomenimis, praneštais pagal Reglamentą (ES) 2018/956; |
| PL(RP)sg, mp | – I priedo 2.5 punkto 3 lentelėje nurodyta transporto priemonių pogrupio sg transporto priemonei v pagal paskirtį mp atskaitos laikotarpiu priskirta naudingoji apkrova, siekiant nustatyti atskaitos laikotarpio stebėsenos duomenis, praneštus pagal Reglamentą (ES) 2018/956; |
| PLsg, mp | – transporto priemonių pogrupio sg transporto priemonėms pagal paskirtį mp priskirta naudingoji apkrova ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo visoms naujoms sunkiosioms transporto priemonėms įsigalioja 14 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti pakeitimai, nustatyta pagal I priedo 2.5 punkto 3 lentelę; |
| PLasg, mp | – 5 lentelėje nustatytas naudingosios apkrovos patikslinimo faktorius. |

sg

transporto priemonių pogrupis, kuriam priskiriama transporto priemonė v;

CO2(RP)v,mp

– transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal paskirtį mp, remiantis atskaitos laikotarpio stebėsenos duomenimis, praneštais pagal Reglamentą (ES) 2018/956;

PL(RP)sg, mp

– I priedo 2.5 punkto 3 lentelėje nurodyta transporto priemonių pogrupio sg transporto priemonei v pagal paskirtį mp atskaitos laikotarpiu priskirta naudingoji apkrova, siekiant nustatyti atskaitos laikotarpio stebėsenos duomenis, praneštus pagal Reglamentą (ES) 2018/956;

PLsg, mp

– transporto priemonių pogrupio sg transporto priemonėms pagal paskirtį mp priskirta naudingoji apkrova ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo visoms naujoms sunkiosioms transporto priemonėms įsigalioja 14 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti pakeitimai, nustatyta pagal I priedo 2.5 punkto 3 lentelę;

PLasg, mp

– 5 lentelėje nustatytas naudingosios apkrovos patikslinimo faktorius.

5 lentelė.

Naudingosios apkrovos patikslinimo faktoriai PLasg, mp

| PLasg,mp

  (1/tonos) | Paskirtys mp (1) |
| --- | --- |
| RDL, RDR | REL, RER | LHL, LHR | LEL, LER | UDL, UDR |
| Transporto priemonių pogrupiai sg | 4-UD | 0,026 | netaikoma | 0,015 | netaikoma | 0,026 |
| 4-RD |
| 4-LH |
| 5-RD | 0,022 | 0,022 | 0,017 | 0,017 | 0,022 |
| 5-LH |
| 9-RD | 0,026 | 0,025 | 0,015 | 0,015 | 0,026 |
| 9-LH |
| 10-RD | 0,022 | 0,021 | 0,016 | 0,016 | 0,022 |
| 10-LH |

PLasg,mp

(1/tonos)

Paskirtys mp (1)

RDL, RDR

REL, RER

LHL, LHR

LEL, LER

UDL, UDR

Transporto priemonių pogrupiai sg

4-UD

0,026

netaikoma

0,015

netaikoma

0,026

4-RD

4-LH

5-RD

0,022

0,022

0,017

0,017

0,022

5-LH

9-RD

0,026

0,025

0,015

0,015

0,026

9-LH

10-RD

0,022

0,021

0,016

0,016

0,022

10-LH

2.   11 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyti patikslinimo faktoriai

Vadovaujantis 11 straipsnio 2 dalies b punktu, skaičiuojant 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytą išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertę, naudojami ataskaitiniu laikotarpiu taikytini paskirties svoriniai daugikliai ir naudingosios apkrovos vertės, kai įsigalios 14 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti pakeitimai, taikomi visoms naujoms sunkiosioms transporto priemonėms, ir sunkiosios transporto priemonės v išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal I priedo 2.1 punkte nurodytą mp paskirtį, patikslinamas taip:

Formula

čia:

| | – transporto priemonių pogrupio sg visų reprezentatyviųjų transporto priemonių r verčių suma; |
| --- | --- |
| sg | – transporto priemonių pogrupis, kuriam priskiriama transporto priemonė v; |
| s r,sg | – reprezentatyviosios transporto priemonės r statistinis svoris transporto priemonių pogrupyje sg; |
| CO2(RP)v,mp | – transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal paskirtį mp, remiantis atskaitos laikotarpio stebėsenos duomenimis, praneštais pagal Reglamentą (ES) 2018/956; |
| CO2(RP)r,mp | – reprezentatyviosios transporto priemonės r savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal paskirtį mp vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemonėmis atskaitos laikotarpiu, kai buvo nustatytas CO2(RP)v,mp; |
| CO2r,mp | – savitasis reprezentatyviosios transporto priemonės r išmetamo CO2 kiekis, nustatytas pagal paskirtį mp vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemonėmis ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo visoms naujoms sunkiosioms transporto priemonėms įsigalioja šio reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nurodyti pakeitimai. |

Formula

– transporto priemonių pogrupio sg visų reprezentatyviųjų transporto priemonių r verčių suma;

sg

– transporto priemonių pogrupis, kuriam priskiriama transporto priemonė v;

s r,sg

– reprezentatyviosios transporto priemonės r statistinis svoris transporto priemonių pogrupyje sg;

CO2(RP)v,mp

– transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal paskirtį mp, remiantis atskaitos laikotarpio stebėsenos duomenimis, praneštais pagal Reglamentą (ES) 2018/956;

CO2(RP)r,mp

– reprezentatyviosios transporto priemonės r savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal paskirtį mp vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemonėmis atskaitos laikotarpiu, kai buvo nustatytas CO2(RP)v,mp;

CO2r,mp

– savitasis reprezentatyviosios transporto priemonės r išmetamo CO2 kiekis, nustatytas pagal paskirtį mp vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemonėmis ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo visoms naujoms sunkiosioms transporto priemonėms įsigalioja šio reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nurodyti pakeitimai.

Reprezentatyvioji transporto priemonė r nustatoma pagal šio reglamento 14 straipsnio 3 dalyje nurodytą metodiką.

---

(1)  paskirčių apibrėžtis žr. I priedo 2.1 punkte.

---

| 2019 7 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 198/241 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 7 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 198/241

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2019/1243

2019 m. birželio 20 d.

kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikomi keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu taikymas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 33 straipsnį, 43 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį, 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį, 153 straipsnio 2 dalies b punktą, 168 straipsnio 4 dalies b punktą, 172 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnio 2 dalį, 214 straipsnio 3 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Lisabonos sutartimi padaryti teisinės sistemos, reglamentuojančios teisės aktų leidėjo Komisijai suteiktus įgaliojimus, pakeitimai ir nustatytas skirtumas tarp Komisijai deleguotų įgaliojimų priimti visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimamus aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines teisėkūros procedūra priimto akto nuostatas (deleguotieji aktai), ir Komisijai suteiktų įgaliojimų priimti aktus, kuriais užtikrinamos vienodos teisiškai privalomų Sąjungos aktų įgyvendinimo sąlygos (įgyvendinimo aktai); |
| --- | --- |

(1)

Lisabonos sutartimi padaryti teisinės sistemos, reglamentuojančios teisės aktų leidėjo Komisijai suteiktus įgaliojimus, pakeitimai ir nustatytas skirtumas tarp Komisijai deleguotų įgaliojimų priimti visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimamus aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines teisėkūros procedūra priimto akto nuostatas (deleguotieji aktai), ir Komisijai suteiktų įgaliojimų priimti aktus, kuriais užtikrinamos vienodos teisiškai privalomų Sąjungos aktų įgyvendinimo sąlygos (įgyvendinimo aktai);

| (2) | teisėkūros procedūra priimamuose aktuose, priimtuose prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti priemones pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nustatytą Tarybos sprendimo 1999/468/EB (4) 5a straipsniu; |
| --- | --- |

(2)

teisėkūros procedūra priimamuose aktuose, priimtuose prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti priemones pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nustatytą Tarybos sprendimo 1999/468/EB (4) 5a straipsniu;

| (3) | ankstesni pasiūlymai, susiję su teisės aktų, kuriuose daromos nuorodos į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimu su Lisabonos sutartimi nustatyta teisine sistema, buvo atšaukti (5) sustojus tarpinstitucinėms deryboms; |
| --- | --- |

(3)

ankstesni pasiūlymai, susiję su teisės aktų, kuriuose daromos nuorodos į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimu su Lisabonos sutartimi nustatyta teisine sistema, buvo atšaukti (5) sustojus tarpinstitucinėms deryboms;

| (4) | vėliau 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (6) Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitarė dėl naujos deleguotųjų aktų sistemos ir pripažino poreikį suderinti visus galiojančius teisės aktus su Lisabonos sutartimi nustatyta teisine sistema. Visų pirma jie susitarė dėl poreikio teikti didelį prioritetą tam, kad visų pagrindinių aktų, kuriuose tebėra nuorodų į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimas vyktų greitai. Komisija įsipareigojo iki 2016 m. pabaigos parengti to suderinimo pasiūlymą; |
| --- | --- |

(4)

vėliau 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (6) Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitarė dėl naujos deleguotųjų aktų sistemos ir pripažino poreikį suderinti visus galiojančius teisės aktus su Lisabonos sutartimi nustatyta teisine sistema. Visų pirma jie susitarė dėl poreikio teikti didelį prioritetą tam, kad visų pagrindinių aktų, kuriuose tebėra nuorodų į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimas vyktų greitai. Komisija įsipareigojo iki 2016 m. pabaigos parengti to suderinimo pasiūlymą;

| (5) | dauguma pagrindiniuose aktuose, kuriuose numatyta taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suteiktų įgaliojimų atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio 1 dalies kriterijus ir turėtų būti pritaikyti prie tos nuostatos; |
| --- | --- |

(5)

dauguma pagrindiniuose aktuose, kuriuose numatyta taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suteiktų įgaliojimų atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio 1 dalies kriterijus ir turėtų būti pritaikyti prie tos nuostatos;

| (6) | kiti pagrindiniuose aktuose, kuriuose numatyta taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suteikti įgaliojimai atitinka SESV 291 straipsnio 2 dalies kriterijus ir turėtų būti pritaikyti prie tos nuostatos; |
| --- | --- |

(6)

kiti pagrindiniuose aktuose, kuriuose numatyta taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suteikti įgaliojimai atitinka SESV 291 straipsnio 2 dalies kriterijus ir turėtų būti pritaikyti prie tos nuostatos;

| (7) | kai Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7); |
| --- | --- |

(7)

kai Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7);

| (8) | atitinkami įgaliojimai nedaugelyje pagrindinių aktų, kuriuose šiuo metu numatyta taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu, yra nebereikalingi, todėl turėtų būti išbraukti; |
| --- | --- |

(8)

atitinkami įgaliojimai nedaugelyje pagrindinių aktų, kuriuose šiuo metu numatyta taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu, yra nebereikalingi, todėl turėtų būti išbraukti;

| (9) | 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 31 punkte teigiama, jog su sąlyga, kad Komisija pateiks objektyvų pagrindimą, grindžiamą esmine dviejų ar daugiau viename teisėkūros procedūra priimame akte numatytų įgaliojimų suteikimų sąsaja, ir jeigu teisėkūros procedūra priimame akte nenumatyta kitaip, įgaliojimų suteikimai gali būti susieti. Konsultacijos rengiant deleguotuosius aktus taip pat gali padėti nustatyti, kurie įgaliojimų suteikimai gali būti laikomi iš esmės susijusiais. Tokiais atvejais bet kokiame Europos Parlamento arba Tarybos prieštaravime bus aiškiai nurodoma, su kuriuo įgaliojimų suteikimu jis yra konkrečiai susijęs. Nedaugelio šio reglamento priede išvardytų pagrindinių aktų atveju į pagrindinį aktą buvo įtraukta aiški nuostata dėl atskirų deleguotųjų aktų priėmimo dėl skirtingų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus; |
| --- | --- |

(9)

2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 31 punkte teigiama, jog su sąlyga, kad Komisija pateiks objektyvų pagrindimą, grindžiamą esmine dviejų ar daugiau viename teisėkūros procedūra priimame akte numatytų įgaliojimų suteikimų sąsaja, ir jeigu teisėkūros procedūra priimame akte nenumatyta kitaip, įgaliojimų suteikimai gali būti susieti. Konsultacijos rengiant deleguotuosius aktus taip pat gali padėti nustatyti, kurie įgaliojimų suteikimai gali būti laikomi iš esmės susijusiais. Tokiais atvejais bet kokiame Europos Parlamento arba Tarybos prieštaravime bus aiškiai nurodoma, su kuriuo įgaliojimų suteikimu jis yra konkrečiai susijęs. Nedaugelio šio reglamento priede išvardytų pagrindinių aktų atveju į pagrindinį aktą buvo įtraukta aiški nuostata dėl atskirų deleguotųjų aktų priėmimo dėl skirtingų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus;

| (10) | šis reglamentas neturėtų daryti poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu komitetas jau pateikė savo nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį iki šio reglamento įsigaliojimo; |
| --- | --- |

(10)

šis reglamentas neturėtų daryti poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu komitetas jau pateikė savo nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį iki šio reglamento įsigaliojimo;

| (11) | adaptacijos ir daliniai pakeitimai, kurie turi būti padaryti, yra susiję tik su Sąjungos lygmens procedūromis, todėl direktyvų atveju valstybėms narėms jų perkelti į nacionalinę teisę nereikia; |
| --- | --- |

(11)

adaptacijos ir daliniai pakeitimai, kurie turi būti padaryti, yra susiję tik su Sąjungos lygmens procedūromis, todėl direktyvų atveju valstybėms narėms jų perkelti į nacionalinę teisę nereikia;

| (12) | todėl atitinkami aktai turėtų būti iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(12)

todėl atitinkami aktai turėtų būti iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede išvardyti aktai iš dalies keičiami, kaip nurodyta tame priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas nedaro poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu komitetas jau pateikė savo nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

A. TAJANI

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. CIAMBA

---

(1)  
  OL C 288, 2017 8 31, p. 29.

1

(2)  
  OL C 164, 2018 5 8, p. 82.

2

(3)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2019 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

4

(5)  
  OL C 80, 2015 2 7, p. 17.

5

(6)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

6

(7)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

7

---

PRIEDAS

I.   RYŠIŲ TINKLAI, TURINYS IR TECHNOLOGIJOS

1.   2002 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 733/2002 dėl. eu Aukščiausio lygio domeno įdiegimo (1)

Siekiant išdėstyti Reglamente (EB) Nr. 733/2002 nustatytas.eu valstybių kodų aukščiausio lygio domeno (vkALD) įdiegimo sąlygas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais tas reglamentas papildomas registro paskyrimo kriterijais ir procedūra bei viešosios tvarkos taisyklėmis, reglamentuojančiomis.eu aukščiausio lygio domeno (ALD) įdiegimą ir funkcijas bei registracijai taikomus viešosios tvarkos principus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 733/2002 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | pagal 5a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant registro paskyrimo kriterijus ir procedūrą.
  Jeigu su registro paskyrimo kriterijų ir procedūros nustatymu susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 5b straipsnyje numatyta procedūra;“; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas pakeičiamas taip:

„a)

pagal 5a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant registro paskyrimo kriterijus ir procedūrą.

Jeigu su registro paskyrimo kriterijų ir procedūros nustatymu susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 5b straipsnyje numatyta procedūra;“;

| 2) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Pasikonsultavus su registru, Komisijai pagal 5a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant viešosios tvarkos taisykles, reglamentuojančias.eu ALD įdiegimą ir funkcijas bei viešosios tvarkos principus, susijusius su registracija.“; |
| --- | --- | --- |

2)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Pasikonsultavus su registru, Komisijai pagal 5a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant viešosios tvarkos taisykles, reglamentuojančias.eu ALD įdiegimą ir funkcijas bei viešosios tvarkos principus, susijusius su registracija.“;

| b) | 2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Jeigu per 30 dienų po paskelbimo valstybė narė arba Komisija pareiškia prieštaravimą dėl kurio nors pateikto sąrašo įrašo, Komisijai pagal 5a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas siekiant ištaisyti padėtį.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Jeigu per 30 dienų po paskelbimo valstybė narė arba Komisija pareiškia prieštaravimą dėl kurio nors pateikto sąrašo įrašo, Komisijai pagal 5a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas siekiant ištaisyti padėtį.“;

| 3) | įterpiami šie straipsniai:

  „5a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   3 straipsnio 1 dalyje bei 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 1 dalyje bei 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*1) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 3 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 1 bei 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  5b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 5a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*1)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiami šie straipsniai:

„5a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 1 dalyje bei 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 1 dalyje bei 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*1) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 3 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 1 bei 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

5b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 5a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*1)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*1

| 4) | 6 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos. |
| --- | --- |

4)

6 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos.

2.   2008 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 626/2008/EB dėl sistemų, kuriomis teikiamos judriojo palydovinio ryšio paslaugos (MSS), atrankos ir leidimų išdavimo (2).

2

Siekiant užtikrinti vienodas Sprendimo Nr. 626/2008/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti atitinkamas sąlygas suderintai taikyti reikalavimų vykdymo užtikrinimo taisykles. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011.

Todėl Sprendimas Nr. 626/2008/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 9 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatomos visos atitinkamos šio straipsnio 2 dalyje nurodytų reikalavimų vykdymo užtikrinimo taisyklių suderinto taikymo sąlygos, įskaitant suderinto leidimų sustabdymo arba panaikinimo už 7 straipsnio 2 dalyje nustatytų bendrųjų sąlygų pažeidimus taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.“; |
| --- | --- |

1)

9 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatomos visos atitinkamos šio straipsnio 2 dalyje nurodytų reikalavimų vykdymo užtikrinimo taisyklių suderinto taikymo sąlygos, įskaitant suderinto leidimų sustabdymo arba panaikinimo už 7 straipsnio 2 dalyje nustatytų bendrųjų sąlygų pažeidimus taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.“;

| 2) | 10 straipsnio 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

2)

10 straipsnio 4 dalis išbraukiama.

II.   HUMANITARINĖ PAGALBA IR CIVILINĖ SAUGA

1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (3)

3

Nuo to laiko, kai 1996 m. buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 1257/96, Komisijai neprireikė, laikantis reguliavimo procedūros su tikrinimu, priimti priemonių, kuriomis iš dalies keičiamos neesminės to reglamento nuostatos. Neatrodo, kad to prireiktų ir ateityje. Todėl iš Reglamento (EB) Nr. 1257/96 reikėtų pašalinti galimybę priimti įgyvendinimo priemones laikantis reguliavimo procedūros su tikrinimu, o Komisijai jokių įgaliojimų suteikti nereikia.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1257/96 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 15 straipsnio 1 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

15 straipsnio 1 dalis išbraukiama;

| 2) | 17 straipsnio 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

2)

17 straipsnio 4 dalis išbraukiama.

III.   UŽIMTUMAS, SOCIALINIAI REIKALAI IR ĮTRAUKTIS

1.   1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/654/EEB dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (pirmoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (4)

4

Siekiant atsižvelgti į darbovietes sudarančių dalių projektavimo, gaminimo ir įrengimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie darbovietes, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 89/654/EEB priedų daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą (5) Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

5

Todėl Direktyva 89/654/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „9 straipsnis
  Priedų daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į darbovietes sudarančių dalių projektavimo, gaminimo ar įrengimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujas žinias apie darbovietes, Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 9b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Priedų daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į darbovietes sudarančių dalių projektavimo, gaminimo ar įrengimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujas žinias apie darbovietes, Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 9b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „9a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros( (*2)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 9 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  9b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 9a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*2)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros( (*2)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 9 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

9b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 9a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*2)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*2

2.   1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/656/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, darbuotojams darbo vietoje naudojant asmenines apsaugos priemones (trečioji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (6)

6

Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie asmenines apsaugos priemones, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 89/656/EEB priedų daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 89/656/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „9 straipsnis
  Priedų daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo asmeninių apsaugos priemonių srityje lygį, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie asmenines apsaugos priemones, Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 9b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Priedų daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo asmeninių apsaugos priemonių srityje lygį, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie asmenines apsaugos priemones, Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 9b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „9a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*3) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 9 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  9b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 9a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*3)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*3) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 9 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

9b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 9a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*3)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*3

3.   1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva 90/269/EEB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, taikomų krovinių krovimui rankomis pirmiausia, kai gresia pavojus, jog darbuotojai gali susižeisti nugarą (ketvirtoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (7)

7

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie krovinių krovimą rankomis, kai gresia pavojus, jog darbuotojai gali susižeisti nugarą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 90/269/EEB priedų daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 90/269/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis
  Priedų daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujas žinias apie krovinių krovimą rankomis, Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 8b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Priedų daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujas žinias apie krovinių krovimą rankomis, Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 8b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „8a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*4) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  8b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 8a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*4)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„8a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*4) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

8b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 8a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*4)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*4

4.   1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva 90/270/EEB dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais (penktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (8)

8

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie displėjaus ekrano įrenginius, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 90/270/EEB priedo daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 90/270/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:

  „10 straipsnis
  Priedo daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie displėjaus ekrano įrenginius, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedo daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 10b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Priedo daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie displėjaus ekrano įrenginius, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedo daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 10b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „10a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   10 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*5) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  10b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 10a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*5)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„10a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   10 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*5) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

10b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 10a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*5)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*5

5.   1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/29/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, skirtų gerinti medicininį gydymą laivuose (9)

9

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą arba tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie medicininį gydymą laivuose, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 92/29/EEB priedų pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 92/29/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis
  Priedų pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą arba tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie medicininį gydymą laivuose, Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 8b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Priedų pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą arba tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie medicininį gydymą laivuose, Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 8b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „8a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*6) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  8b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 8a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*6)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„8a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*6) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

8b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 8a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*6)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*6

6.   1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/57/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų laikinosiose arba kilnojamosiose statybvietėse įgyvendinimo (aštuntoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (10)

10

Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie laikinąsias arba kilnojamąsias statybvietes, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 92/57/EEB IV priedo daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 92/57/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:

  „13 straipsnis
  IV priedo daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo lygį laikinųjų arba kilnojamųjų statybviečių srityje, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias laikinųjų arba kilnojamųjų statybviečių srityje, Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai IV priedo daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 13b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

IV priedo daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo lygį laikinųjų arba kilnojamųjų statybviečių srityje, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias laikinųjų arba kilnojamųjų statybviečių srityje, Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai IV priedo daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 13b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „13a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   13 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 13 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*7) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 13 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  13b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 13a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*7)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„13a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   13 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 13 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*7) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 13 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

13b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 13a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*7)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*7

7.   1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/58/EEB dėl būtiniausių reikalavimų įrengiant darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklus (devintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (11)

11

Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei žinias apie darbo saugos ir sveikatos ženklus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 92/58/EEB priedų daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 92/58/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „9 straipsnis
  Priedų daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklų arba prietaisų kūrimo ir gamybos srityje lygį, taip pat į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei sukauptas žinias darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklų arba prietaisų srityje, Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 9b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Priedų daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklų arba prietaisų kūrimo ir gamybos srityje lygį, taip pat į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei sukauptas žinias darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklų arba prietaisų srityje, Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 9b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „9a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*8)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 9 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  9b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 9a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*8)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*8)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 9 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

9b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 9a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*8)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*8

8.   1994 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 94/33/EB dėl dirbančio jaunimo apsaugos (12)

12

Siekiant užtikrinti tinkamą dirbančio jaunimo apsaugą ir atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei sukauptas žinias, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 94/33/EB priedo daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 94/33/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 15 straipsnis pakeičiamas taip:

  „15 straipsnis
  Priedo daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei sukauptas žinias dirbančio jaunimo apsaugos srityje, Komisijai pagal 15a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedo daliniai pakeitimai.“; |
| --- | --- |

1)

15 straipsnis pakeičiamas taip:

„15 straipsnis

Priedo daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei sukauptas žinias dirbančio jaunimo apsaugos srityje, Komisijai pagal 15a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedo daliniai pakeitimai.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „15a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 15 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*9)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 15 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*9)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„15a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 15 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*9)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 15 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*9)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*9

9.   1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (13)

13

Siekiant užtikrinti tinkamą darbuotojų apsaugą nuo rizikos jų saugai ir sveikatai ir atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, tarptautinių standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie cheminius veiksnius, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 98/24/EB priedų pakeitimai, ir ta direktyva papildoma nustatant ar peržiūrint orientacines profesinio poveikio ribines vertes. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 98/24/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 3 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai, atsižvelgiant į turimas matavimo metodų galimybes, priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant arba peržiūrint šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytas orientacines profesinio poveikio ribines vertes.
  Valstybės narės informuoja darbuotojų ir darbdavių organizacijas apie Sąjungos lygmeniu nustatytas orientacines profesinio poveikio ribines vertes.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai, atsižvelgiant į turimas matavimo metodų galimybes, priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant arba peržiūrint šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytas orientacines profesinio poveikio ribines vertes.

Valstybės narės informuoja darbuotojų ir darbdavių organizacijas apie Sąjungos lygmeniu nustatytas orientacines profesinio poveikio ribines vertes.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | 12 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo cheminių veiksnių srityje lygį, taip pat į technikos pažangą, tarptautinių standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie cheminius veiksnius, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

2)

12 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Siekiant atsižvelgti į techninio suderinimo ir standartizavimo cheminių veiksnių srityje lygį, taip pat į technikos pažangą, tarptautinių standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie cheminius veiksnius, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 3) | įterpiami šie straipsniai:

  „12a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   3 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*10) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 3 straipsnio 2 dalį ir 12 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  12b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 12a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*10)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

3)

įterpiami šie straipsniai:

„12a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*10) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 3 straipsnio 2 dalį ir 12 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

12b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 12a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*10)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*10

10.   2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/44/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (vibracijos) keliama rizika darbuotojams (šešioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (14)

14

Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių ir darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie mechaninę vibraciją, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 2002/44/EB priedo daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 2002/44/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis
  Priedo daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių ir darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie mechaninę vibraciją, Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedo daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 11b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Priedo daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių ir darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie mechaninę vibraciją, Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedo daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 11b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „11a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*11)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  11b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 11a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*11)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„11a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*11)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

11b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 11a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*11)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*11

| 3) | 12 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

12 straipsnis išbraukiamas.

11.   2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/10/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (triukšmo) keliama rizika darbuotojams (septynioliktoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (15)

15

Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių ir darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie triukšmą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 2003/10/EB daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 2003/10/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis
  Direktyvos daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių ir darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie triukšmą, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai šios direktyvos daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Direktyvos daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių ir darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie triukšmą, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai šios direktyvos daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „12a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*12)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  12b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 12a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*12)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„12a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*12)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

12b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 12a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*12)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*12

| 3) | 13 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

13 straipsnis išbraukiamas.

12.   2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (16)

16

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pasikeitimus bei naujus duomenis apie kancerogenus arba mutagenus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 2004/37/EB II priedo pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 2004/37/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 17 straipsnis pakeičiamas taip:

  „17 straipsnis
  II priedo pakeitimas
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie kancerogenus arba mutagenus, Komisijai pagal 17a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai II priedo pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 17b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

17 straipsnis pakeičiamas taip:

„17 straipsnis

II priedo pakeitimas

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis apie kancerogenus arba mutagenus, Komisijai pagal 17a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai II priedo pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 17b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „17a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*13)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 17 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  17b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 17a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*13)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„17a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*13)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 17 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

17b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 17a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*13)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*13

13.   2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/25/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (dirbtinės optinės spinduliuotės) keliama rizika darbuotojams (19-oji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (17)

17

Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių ir darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar tarptautinių specifikacijų pakeitimus bei naujus mokslo duomenis apie optinės spinduliuotės veikimą darbo vietoje, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 2006/25/EB priedų daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 2006/25/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:

  „10 straipsnis
  Priedų dalinis pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių arba darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar tarptautinių specifikacijų pakeitimus bei naujus mokslo duomenis apie optinės spinduliuotės veikimą darbo vietoje, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai. Tais daliniais pakeitimais negali būti keičiamos prieduose išdėstytos poveikio ribinės vertės.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 10b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Priedų dalinis pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į darbo priemonių arba darbo vietų projektavimo, statybos, gamybos ar konstravimo techninio suderinimo ir standartizavimo lygį, technikos pažangą, darniųjų Europos standartų ar tarptautinių specifikacijų pakeitimus bei naujus mokslo duomenis apie optinės spinduliuotės veikimą darbo vietoje, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai priedų daliniai pakeitimai. Tais daliniais pakeitimais negali būti keičiamos prieduose išdėstytos poveikio ribinės vertės.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 10b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „10a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   10 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*14)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  10b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 10a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*14)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„10a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   10 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*14)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

10b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 10a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*14)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*14

| 3) | 11 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

11 straipsnis išbraukiamas.

14.   2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (18)

18

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi Direktyvos 2009/148/EB I priedo pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 2009/148/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 9 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

1)

9 straipsnis išbraukiamas;

| 2) | 18 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Prieš pradedant darbą, kurį vykdant iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų kyla dulkių, turi būti vertinama kiekvieno darbuotojo sveikatos būklė.
  To vertinimo metu konkrečiai tikrinama ir krūtinės ląsta. I priede pateikiamos praktinės rekomendacijos, kuriomis valstybės narės gali remtis darbuotojų klinikinės priežiūros metu. Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, siekiant jį suderinti su technikos pažanga.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 18b straipsnyje numatyta procedūra.
  Naujas vertinimas turi būti atliekamas ne rečiau kaip kartą per trejus metus, kol dirbama patiriant kenksmingą asbesto veikimą.
  Kiekvieno pirmoje pastraipoje nurodyto darbuotojo individuali sveikatos byla rengiama laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos.“; |
| --- | --- |

2)

18 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Prieš pradedant darbą, kurį vykdant iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų kyla dulkių, turi būti vertinama kiekvieno darbuotojo sveikatos būklė.

To vertinimo metu konkrečiai tikrinama ir krūtinės ląsta. I priede pateikiamos praktinės rekomendacijos, kuriomis valstybės narės gali remtis darbuotojų klinikinės priežiūros metu. Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, siekiant jį suderinti su technikos pažanga.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 18b straipsnyje numatyta procedūra.

Naujas vertinimas turi būti atliekamas ne rečiau kaip kartą per trejus metus, kol dirbama patiriant kenksmingą asbesto veikimą.

Kiekvieno pirmoje pastraipoje nurodyto darbuotojo individuali sveikatos byla rengiama laikantis nacionalinės teisės ir (arba) praktikos.“;

| 3) | įterpiami šie straipsniai:

  „18a straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   18 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 18 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*15)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 18 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  18b straipsnis

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 18a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*15)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

3)

įterpiami šie straipsniai:

„18a straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   18 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 18 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*15)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 18 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

18b straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 18a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*15)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*15

IV.   ENERGETIKA

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus (19)

19

Siekiant padaryti reikiamų Reglamento (EB) Nr. 1222/2009 techninių adaptacijų, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami to reglamento priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis
  Pakeitimai ir adaptacijos prie technikos pažangos
  Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas taip:






  a) | nustatomi informavimo apie C2 ir C3 klasių padangų sukibimą su šlapia danga reikalavimai, jei egzistuoja tinkami suderinti bandymų metodai; |
| --- | --- | --- |

1)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Pakeitimai ir adaptacijos prie technikos pažangos

Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas taip:

a)

nustatomi informavimo apie C2 ir C3 klasių padangų sukibimą su šlapia danga reikalavimai, jei egzistuoja tinkami suderinti bandymų metodai;

| b) | kai aktualu, padangų sukibimo su danga klasės adaptuojamos prie techninių ypatybių tų padangų, kurios suprojektuotos taip, kad jų gebėjimai, susiję su transporto priemonės išjudinimu, judėjimu arba stabdymu apledėjusia arba apsnigta (arba apledėjusia ir apsnigta) danga būtų geresni nei įprastų padangų; |
| --- | --- |

b)

kai aktualu, padangų sukibimo su danga klasės adaptuojamos prie techninių ypatybių tų padangų, kurios suprojektuotos taip, kad jų gebėjimai, susiję su transporto priemonės išjudinimu, judėjimu arba stabdymu apledėjusia arba apsnigta (arba apledėjusia ir apsnigta) danga būtų geresni nei įprastų padangų;

| c) | I–V priedai adaptuojami prie technikos pažangos.“; |
| --- | --- |

c)

I–V priedai adaptuojami prie technikos pažangos.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „12a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*16) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*16)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*16) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*16)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*16

| 3) | 13 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

13 straipsnis išbraukiamas.

V.   APLINKA

1.   1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/63/EB dėl lakiųjų organinių junginių išsiskyrimo į aplinką laikant benziną ir tiekiant jį iš terminalų į degalines kontrolės (20)

20

Siekiant užtikrinti, kad, kai tinkama, būtų peržiūrėti Direktyvoje 94/63/EB nustatyti iš apačios pripildomų talpyklų techniniai reikalavimai, ir siekiant priedus suderinti su technikos pažanga, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 94/63/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 4 straipsnio 1 dalies šešta pastraipa pakeičiama taip:
  „Visuose terminaluose, kuriuose yra autocisternų pripildymo įrenginiai, turi būti bent viena platforma, atitinkanti IV priede nustatytus iš apačios pripildomų talpyklų techninius reikalavimus. Komisija reguliariai peržiūri šiuos techninius reikalavimus ir jai pagal 7a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į tos peržiūros rezultatus, iš dalies keičiamas IV priedas.“; |
| --- | --- |

1)

4 straipsnio 1 dalies šešta pastraipa pakeičiama taip:

„Visuose terminaluose, kuriuose yra autocisternų pripildymo įrenginiai, turi būti bent viena platforma, atitinkanti IV priede nustatytus iš apačios pripildomų talpyklų techninius reikalavimus. Komisija reguliariai peržiūri šiuos techninius reikalavimus ir jai pagal 7a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į tos peržiūros rezultatus, iš dalies keičiamas IV priedas.“;

| 2) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:

  „7 straipsnis
  Adaptacija prie technikos pažangos
  Komisijai pagal 7a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, išskyrus II priedo 2 punkte nustatytas ribines vertes, iš dalies keičiami priedai, siekiant juos adaptuoti prie technikos pažangos.“; |
| --- | --- |

2)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Adaptacija prie technikos pažangos

Komisijai pagal 7a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, išskyrus II priedo 2 punkte nustatytas ribines vertes, iš dalies keičiami priedai, siekiant juos adaptuoti prie technikos pažangos.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „7a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   4 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*17)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 4 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*17)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„7a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   4 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*17)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 4 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*17)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*17

| 4) | 8 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

4)

8 straipsnis išbraukiamas.

2.   2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Komisijos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (21)

21

Siekiant Direktyvą 2002/49/EB adaptuoti prie technikos ir mokslo pažangos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2002/49/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant nustatyti bendruosius įvertinimo metodus Ldvn ir Lnakties nustatyti, iš dalies keičiamas II priedas.“; |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant nustatyti bendruosius įvertinimo metodus Ldvn ir Lnakties nustatyti, iš dalies keičiamas II priedas.“;

| b) | 3 dalis papildoma antra pastraipa:
  „Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant nustatyti bendruosius kenksmingų poveikių įvertinimo metodus, iš dalies keičiamas III priedas.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis papildoma antra pastraipa:

„Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant nustatyti bendruosius kenksmingų poveikių įvertinimo metodus, iš dalies keičiamas III priedas.“;

| 2) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis
  Adaptacija prie technikos ir mokslo pažangos
  Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I priedo 3 punktas bei II ir III priedai, siekiant juos adaptuoti prie technikos ir mokslo pažangos.“; |
| --- | --- |

2)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Adaptacija prie technikos ir mokslo pažangos

Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I priedo 3 punktas bei II ir III priedai, siekiant juos adaptuoti prie technikos ir mokslo pažangos.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „12a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   6 straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*18) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 6 straipsnio 2 ir 3 dalis bei 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*18)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*18) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 straipsnio 2 ir 3 dalis bei 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*18)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*18

| 4) | 13 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

4)

13 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 5) | III priedo įžanginės formuluotės antras sakinys pakeičiamas taip:
  „Dozės–pojūčio santykiais, kurie bus pateikti būsimuose šio priedo pataisymuose, bus apibrėžti:“. |
| --- | --- |

5)

III priedo įžanginės formuluotės antras sakinys pakeičiamas taip:

„Dozės–pojūčio santykiais, kurie bus pateikti būsimuose šio priedo pataisymuose, bus apibrėžti:“.

3.   2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/13/EB (22)

22

Siekiant užtikrinti, kad vertinant atitiktį lakiųjų organinių junginių kiekių ribinėms vertėms būtų taikomi naujausi analitiniai metodai, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas Direktyvos 2004/42/EB III priedas, siekiant jį adaptuoti prie technikos pažangos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2004/42/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis
  Adaptacija prie technikos pažangos
  Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas III priedas, siekiant jį adaptuoti prie technikos pažangos.“; |
| --- | --- |

1)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Adaptacija prie technikos pažangos

Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas III priedas, siekiant jį adaptuoti prie technikos pažangos.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „11a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*19)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*19)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*19)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*19)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*19

| 3) | 12 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

12 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

4.   2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro sukūrimo ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB (23)

23

Siekiant Reglamentą (EB) Nr. 166/2006 suderinti su technikos pažanga ir tarptautinės teisės raida, taip pat užtikrinti tinkamesnį ataskaitų teikimą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami to reglamento II ir III priedai, siekiant juos suderinti su mokslo ar technikos pažanga arba po to, kai per JT EEK protokolo dėl išleidžiamų ir perduodamų teršalų registrų šalių susirinkimą buvo priimtas bet koks Protokolo priedų pakeitimas, ir tas reglamentas papildomas nuostatomis, kuriomis inicijuojamas ataskaitų apie atitinkamus iš vieno ar kelių pasklidųjų taršos šaltinių išleidžiamus teršalus teikimas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 166/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis, kuriomis inicijuojamas ataskaitų apie atitinkamus iš vieno ar kelių pasklidųjų taršos šaltinių išleidžiamus teršalus teikimas naudojantis, kai tinkama, tarptautiniu mastu pripažintomis metodologijomis.“; |
| --- | --- |

1)

8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis, kuriomis inicijuojamas ataskaitų apie atitinkamus iš vieno ar kelių pasklidųjų taršos šaltinių išleidžiamus teršalus teikimas naudojantis, kai tinkama, tarptautiniu mastu pripažintomis metodologijomis.“;

| 2) | 18 straipsnis pakeičiamas taip:

  „18 straipsnis
  Priedų pakeitimai
  Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II ir III priedai, siekiant:






  a) | juos suderinti su mokslo ar technikos pažanga; |
| --- | --- | --- |

2)

18 straipsnis pakeičiamas taip:

„18 straipsnis

Priedų pakeitimai

Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II ir III priedai, siekiant:

a)

juos suderinti su mokslo ar technikos pažanga;

| b) | juos suderinti po to, kai per Protokolo šalių susirinkimą buvo priimtas bet koks Protokolo priedų pakeitimas.“; |
| --- | --- |

b)

juos suderinti po to, kai per Protokolo šalių susirinkimą buvo priimtas bet koks Protokolo priedų pakeitimas.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „18a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   8 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*20)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 8 straipsnio 3 dalį ir 18 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*20)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*20)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnio 3 dalį ir 18 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*20)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*20

| 4) | 19 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

4)

19 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

5.   2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (24)

24

Siekiant užtikrinti, kad Reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 būtų nuolat atnaujinamas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais:

| — | siekiant suderinti cheminių medžiagų klasifikavimą ir ženklinimą, iš dalies keičiamas to reglamento VI priedas, |
| --- | --- |

—

siekiant suderinti cheminių medžiagų klasifikavimą ir ženklinimą, iš dalies keičiamas to reglamento VI priedas,

| — | siekiant toliau suderinti informaciją dėl neatidėliotinų priemonių, kurių reikia imtis ekstremaliose sveikatai situacijose, ir prevencinių priemonių, iš dalies keičiamas VIII priedas, |
| --- | --- |

—

siekiant toliau suderinti informaciją dėl neatidėliotinų priemonių, kurių reikia imtis ekstremaliose sveikatai situacijose, ir prevencinių priemonių, iš dalies keičiamas VIII priedas,

| — | iš dalies keičiamos tam tikros to reglamento ir jo I–VIII priedų nuostatos, siekiant jas adaptuoti prie technikos ir mokslo pažangos. |
| --- | --- |

—

iš dalies keičiamos tam tikros to reglamento ir jo I–VIII priedų nuostatos, siekiant jas adaptuoti prie technikos ir mokslo pažangos.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 37 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Nustačiusi, kad tikslinga suderinti atitinkamos cheminės medžiagos klasifikavimą ir ženklinimą, Komisija nepagrįstai nedelsdama pagal 53a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas VI priedas, į jo 3 dalies 3.1 lentelę įtraukiant tą cheminę medžiagą kartu su atitinkamais klasifikavimo ir ženklinimo elementais, o, kai tinkama – ir su konkrečiomis ribinėmis koncentracijomis arba m faktoriais.
  Laikantis tų pačių sąlygų, iki 2015 m. gegužės 31 d. atitinkamas įrašas įtraukiamas į VI priedo 3 dalies 3.2 lentelę.
  Jeigu su cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo derinimu susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 53b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

37 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Nustačiusi, kad tikslinga suderinti atitinkamos cheminės medžiagos klasifikavimą ir ženklinimą, Komisija nepagrįstai nedelsdama pagal 53a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas VI priedas, į jo 3 dalies 3.1 lentelę įtraukiant tą cheminę medžiagą kartu su atitinkamais klasifikavimo ir ženklinimo elementais, o, kai tinkama – ir su konkrečiomis ribinėmis koncentracijomis arba m faktoriais.

Laikantis tų pačių sąlygų, iki 2015 m. gegužės 31 d. atitinkamas įrašas įtraukiamas į VI priedo 3 dalies 3.2 lentelę.

Jeigu su cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo derinimu susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 53b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | 45 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Komisijai pagal 53a straipsnį suteikiami įgaliojimai, pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotais subjektais, pavyzdžiui, Europos apsinuodijimų centrų ir klinikinių toksikologų asociacija (EAPCCT), priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant toliau suderinti informaciją dėl neatidėliotinų priemonių, kurių reikia imtis ekstremaliose sveikatai situacijose, ir prevencinių priemonių, iš dalies keičiamas VIII priedas;“ |
| --- | --- |

2)

45 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Komisijai pagal 53a straipsnį suteikiami įgaliojimai, pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotais subjektais, pavyzdžiui, Europos apsinuodijimų centrų ir klinikinių toksikologų asociacija (EAPCCT), priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant toliau suderinti informaciją dėl neatidėliotinų priemonių, kurių reikia imtis ekstremaliose sveikatai situacijose, ir prevencinių priemonių, iš dalies keičiamas VIII priedas;“

| 3) | 53 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal 53a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, deramai atsižvelgiant į tolesnius GHS pokyčius, visų pirma į JT padarytus informacijos apie panašius mišinius naudojimo pakeitimus, ir įvertinant tarptautiniu mastu pripažintų programų cheminių medžiagų ir mišinių srityje pokyčius bei duomenų iš nelaimingų atsitikimų duomenų bazių pokyčius, iš dalies keičiami 6 straipsnio 5 dalis, 11 straipsnio 3 dalis, 12 ir 14 straipsniai, 18 straipsnio 3 dalies b punktas, 23 straipsnis, 25–29 straipsniai, 35 straipsnio 2 dalies antra ir trečia pastraipos ir I–VIII priedai, siekiant juos adaptuoti prie technikos ir mokslo pažangos.
  Jeigu yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 53b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

3)

53 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal 53a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, deramai atsižvelgiant į tolesnius GHS pokyčius, visų pirma į JT padarytus informacijos apie panašius mišinius naudojimo pakeitimus, ir įvertinant tarptautiniu mastu pripažintų programų cheminių medžiagų ir mišinių srityje pokyčius bei duomenų iš nelaimingų atsitikimų duomenų bazių pokyčius, iš dalies keičiami 6 straipsnio 5 dalis, 11 straipsnio 3 dalis, 12 ir 14 straipsniai, 18 straipsnio 3 dalies b punktas, 23 straipsnis, 25–29 straipsniai, 35 straipsnio 2 dalies antra ir trečia pastraipos ir I–VIII priedai, siekiant juos adaptuoti prie technikos ir mokslo pažangos.

Jeigu yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 53b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 4) | įterpiami šie straipsniai:

  „53a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   37 straipsnio 5 dalyje, 45 straipsnio 4 dalyje ir 53 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 37 straipsnio 5 dalyje, 45 straipsnio 4 dalyje ir 53 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*21)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 37 straipsnio 5 dalį, 45 straipsnio 4 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  53b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 53a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  53c straipsnis
  Atskiri deleguotieji aktai dėl skirtingų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus
  Komisija priima atskirą deleguotąjį aktą dėl kiekvieno pagal šį reglamentą jai suteikto deleguotojo įgaliojimo.


  (*21)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

4)

įterpiami šie straipsniai:

„53a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   37 straipsnio 5 dalyje, 45 straipsnio 4 dalyje ir 53 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 37 straipsnio 5 dalyje, 45 straipsnio 4 dalyje ir 53 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*21)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 37 straipsnio 5 dalį, 45 straipsnio 4 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

53b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 53a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

53c straipsnis

Atskiri deleguotieji aktai dėl skirtingų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus

Komisija priima atskirą deleguotąjį aktą dėl kiekvieno pagal šį reglamentą jai suteikto deleguotojo įgaliojimo.

(*21)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*21

| 5) | 54 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos. |
| --- | --- |

5)

54 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos.

6.   2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/126/EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų (25)

25

Siekiant užtikrinti nuoseklumą su Europos standartizacijos komiteto (CEN) parengtais atitinkamais standartais, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos tam tikros Direktyvos 2009/126/EB nuostatos, siekiant jas suderinti su technikos pažanga. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2009/126/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis
  Techninės adaptacijos
  Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami 4 ir 5 straipsniai, siekiant juos adaptuoti prie technikos pažangos, kai būtina užtikrinti nuoseklumą su Europos standartizacijos komiteto (CEN) parengtais atitinkamais standartais.
  Pirmoje pastraipoje nurodyti deleguotieji įgaliojimai netaikomi 4 straipsnyje nurodytiems benzino garų sugaudymo veiksmingumui bei garų ir benzino santykiui, taip pat 5 straipsnyje nurodytiems laikotarpiams.“; |
| --- | --- |

1)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Techninės adaptacijos

Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami 4 ir 5 straipsniai, siekiant juos adaptuoti prie technikos pažangos, kai būtina užtikrinti nuoseklumą su Europos standartizacijos komiteto (CEN) parengtais atitinkamais standartais.

Pirmoje pastraipoje nurodyti deleguotieji įgaliojimai netaikomi 4 straipsnyje nurodytiems benzino garų sugaudymo veiksmingumui bei garų ir benzino santykiui, taip pat 5 straipsnyje nurodytiems laikotarpiams.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „8a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*22)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*22)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„8a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*22)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*22)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*22

| 3) | 9 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

9 straipsnis išbraukiamas.

VI.   EUROSTATAS

1.   2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (26)

26

Siekiant Reglamentą (EB) Nr. 1893/2006 suderinti su technologiniais ir ekonominiais pokyčiais ir NACE 2 red. suderinti su kitais ekonominiais ir socialiniais klasifikatoriais, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas to reglamento I priedas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1893/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „Deleguotieji ir įgyvendinimo aktai“; |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Deleguotieji ir įgyvendinimo aktai“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, siekiant atsižvelgti į technologinius ar ekonominius pokyčius arba jį suderinti su kitais ekonominiais ir socialiniais klasifikatoriais.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, siekiant atsižvelgti į technologinius ar ekonominius pokyčius arba jį suderinti su kitais ekonominiais ir socialiniais klasifikatoriais.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „6a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   6 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*23)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 6 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.



  (*23)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„6a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*23)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.

(*23)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*23

| 3) | 7 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

7 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

2.   2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 451/2008, nustatantis naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93 (27)

27

Siekiant Reglamentą (EB) Nr. 451/2008 suderinti su technologiniais ar ekonominiais pokyčiais ir suderinti jį su kitais ekonominiais ir socialiniais klasifikatoriais, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas to reglamento priedas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 451/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „Deleguotieji ir įgyvendinimo aktai“; |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Deleguotieji ir įgyvendinimo aktai“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedas, siekiant atsižvelgti į technologinius ar ekonominius pokyčius arba jį suderinti su kitais ekonominiais ir socialiniais klasifikatoriais.
  Naudodamasi tais įgaliojimais, Komisija užtikrina, kad deleguotaisiais aktais nebūtų sukuriama didelė papildoma našta ar išlaidos valstybėms narėms ar respondentams.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedas, siekiant atsižvelgti į technologinius ar ekonominius pokyčius arba jį suderinti su kitais ekonominiais ir socialiniais klasifikatoriais.

Naudodamasi tais įgaliojimais, Komisija užtikrina, kad deleguotaisiais aktais nebūtų sukuriama didelė papildoma našta ar išlaidos valstybėms narėms ar respondentams.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „6a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   6 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*24)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 6 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.



  (*24)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„6a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*24)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.

(*24)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*24

| 3) | 7 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

7 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

VII.   VIDAUS RINKA, PRAMONĖ, VERSLUMAS IR MVĮ

1.   1976 m. sausio 20 d. Tarybos direktyva 76/211/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikrų fasuotų produktų komplektavimu pagal masę arba tūrį, suderinimo (28)

28

Siekiant Direktyvą 76/211/EEB suderinti su technikos pažanga, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos I ir II priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 76/211/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:

  „6 straipsnis
  Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“; |
| --- | --- |

1)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „6a straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   6 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*25)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 6 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*25)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„6a straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*25)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*25)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*25

2.   2000 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/14/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių lauko sąlygomis naudojamos įrangos į aplinką skleidžiamą triukšmą, suderinimo (29)

29

Siekiant Direktyvą 2000/14/EB suderinti su technikos pažanga, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas tos direktyvos III priedas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2000/14/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 18 straipsnio 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

18 straipsnio 2 dalis išbraukiama;

| 2) | 18a straipsnis pakeičiamas taip:

  „18a straipsnis
  III priedo pakeitimai
  Komisijai pagal 18b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas III priedas, siekiant jį suderinti su technikos pažanga. Tie deleguotieji aktai neturi jokio tiesioginio poveikio 12 straipsnyje nurodytos įrangos išmatuoto garso galios lygiui, visų pirma įtraukiant nuorodas į atitinkamus Europos standartus.“; |
| --- | --- |

2)

18a straipsnis pakeičiamas taip:

„18a straipsnis

III priedo pakeitimai

Komisijai pagal 18b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas III priedas, siekiant jį suderinti su technikos pažanga. Tie deleguotieji aktai neturi jokio tiesioginio poveikio 12 straipsnyje nurodytos įrangos išmatuoto garso galios lygiui, visų pirma įtraukiant nuorodas į atitinkamus Europos standartus.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „18b straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   18a straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 18a straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*26)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 18a straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*26)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„18b straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   18a straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 18a straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*26)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 18a straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*26)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*26

| 4) | 19 straipsnio b punktas išbraukiamas. |
| --- | --- |

4)

19 straipsnio b punktas išbraukiamas.

3.   2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/9/EB dėl geros laboratorinės praktikos (GLP) tikrinimo ir patikros (30)

30

Siekiant padaryti būtinas Direktyvos 2004/9/EB technines adaptacijas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais:

| — | siekiant išspręsti ginčus dėl GLP laikymosi, iš dalies keičiama ta direktyva, |
| --- | --- |

—

siekiant išspręsti ginčus dėl GLP laikymosi, iš dalies keičiama ta direktyva,

| — | iš dalies keičiama toje direktyvoje nustatyta patvirtinimo formuluotė, |
| --- | --- |

—

iš dalies keičiama toje direktyvoje nustatyta patvirtinimo formuluotė,

| — | siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, iš dalies keičiamas tos direktyvos I priedas. |
| --- | --- |

—

siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, iš dalies keičiamas tos direktyvos I priedas.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2004/9/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant išspręsti 1 dalyje nurodytus klausimus, iš dalies keičiama ši direktyva. I priedo pakeitimais nekeičiamas jo pobūdis – teikti gaires dėl GLP laikymosi stebėjimo procedūrų ir rekomendacijas dėl tyrimų darinio tikrinimų ir tyrimo auditų atlikimo.“; |
| --- | --- |

1)

6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant išspręsti 1 dalyje nurodytus klausimus, iš dalies keičiama ši direktyva. I priedo pakeitimais nekeičiamas jo pobūdis – teikti gaires dėl GLP laikymosi stebėjimo procedūrų ir rekomendacijas dėl tyrimų darinio tikrinimų ir tyrimo auditų atlikimo.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „6a straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   6 straipsnio 3 dalyje ir 8 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 3 dalyje ir 8 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*27)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 6 straipsnio 3 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*27)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„6a straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnio 3 dalyje ir 8 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 3 dalyje ir 8 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*27)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 straipsnio 3 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*27)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*27

| 3) | 7 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

3)

7 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 4) | 8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami:






  a) | 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta formuluotė; |
| --- | --- | --- |

4)

8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 6a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami:

a)

2 straipsnio 2 dalyje nustatyta formuluotė;

| b) | I priedas, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą.“ |
| --- | --- |

b)

I priedas, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą.“

4.   2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB dėl mašinų, iš dalies keičianti Direktyvą 95/16/EB (31)

31

Siekiant atsižvelgti į naujus pokyčius, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas Direktyvos 2006/42/EB V priede pateiktas pavyzdinis saugos įrangos sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2006/42/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su būtinomis priemonėmis, skirtomis mašinoms, galinčioms kelti pavojų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011.

Todėl Direktyva 2006/42/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnio antros dalies c punkto antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Pavyzdinis saugos įrangos sąrašas yra pateiktas V priede.“; |
| --- | --- |

1)

2 straipsnio antros dalies c punkto antra pastraipa pakeičiama taip:

„Pavyzdinis saugos įrangos sąrašas yra pateiktas V priede.“;

| 2) | 8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas V priedas, siekiant atnaujinti pavyzdinį saugos įrangos sąrašą.“; |
| --- | --- |

2)

8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas V priedas, siekiant atnaujinti pavyzdinį saugos įrangos sąrašą.“;

| 3) | 9 straipsnio 3 dalies antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:
  „Tinkamai atsižvelgdama į tų konsultacijų rezultatus, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos reikiamos priemonės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.“; |
| --- | --- |

3)

9 straipsnio 3 dalies antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:

„Tinkamai atsižvelgdama į tų konsultacijų rezultatus, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos reikiamos priemonės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.“;

| 4) | įterpiamas šis straipsnis:

  „21a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   8 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*28)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 8 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*28)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

4)

įterpiamas šis straipsnis:

„21a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*28)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*28)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*28

| 5) | 22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 ( (*29)) 5 straipsnis.


  (*29)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“
  " |
| --- | --- |

5)

22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 ( (*29)) 5 straipsnis.

(*29)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“
  "

*29

5.   2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/34/EB dėl bendrų nuostatų, susijusių su matavimo priemonėmis ir metrologinės kontrolės metodais (32)

32

Siekiant užtikrinti, kad Direktyvoje 2009/34/EB būtų padarytos būtinos techninės adaptacijos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

5 straipsnio 3 dalies nuostatoje dėl įgaliojimų suteikimo nustatyta, kad EB ribotos paskirties modelio patvirtinimą suteikusi valstybė narė turi kreiptis dėl I ir II priedų derinimo su technikos pažanga, tačiau tokio EB ribotos paskirties modelio patvirtinimo nebėra. Todėl 5 straipsnio 3 dalyje suteikti įgaliojimai turėtų būti išbraukti.

Todėl Direktyva 2009/34/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 5 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

5 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 2) | 16 straipsnis pakeičiamas taip:

  „16 straipsnis
  Komisijai pagal 16a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“; |
| --- | --- |

2)

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Komisijai pagal 16a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „16a straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   16 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 16 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*30)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 16 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*30)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„16a straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   16 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 16 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*30)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 16 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*30)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*30

| 4) | 17 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

4)

17 straipsnis išbraukiamas.

6.   2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (33)

33

Siekiant užtikrinti, kad Direktyvos 2009/43/EB priede pateiktas su gynyba susijusių produktų sąrašas tiksliai atitiktų Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas tas priedas ir iš dalies keičiamos tos direktyvos nuostatos dėl aplinkybių, kuriomis valstybės narės gali su gynyba susijusių produktų siuntimui netaikyti reikalavimo gauti išankstinį leidimą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2009/43/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama 2 dalis, siekiant įtraukti atvejus, kai:






  a) | siuntimas vykdomas sąlygomis, kurios nekelia pavojaus viešajai tvarkai arba visuomenės saugumui; |
| --- | --- | --- |

1)

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama 2 dalis, siekiant įtraukti atvejus, kai:

a)

siuntimas vykdomas sąlygomis, kurios nekelia pavojaus viešajai tvarkai arba visuomenės saugumui;

| b) | priėmus šią direktyvą reikalavimas gauti išankstinį leidimą tampa nesuderinamas su tarptautiniais valstybių narių įsipareigojimais; |
| --- | --- |

b)

priėmus šią direktyvą reikalavimas gauti išankstinį leidimą tampa nesuderinamas su tarptautiniais valstybių narių įsipareigojimais;

| c) | tai būtina tarpvyriausybinio bendradarbiavimo tikslais, kaip nurodyta 1 straipsnio 4 dalyje.“; |
| --- | --- |

c)

tai būtina tarpvyriausybinio bendradarbiavimo tikslais, kaip nurodyta 1 straipsnio 4 dalyje.“;

| 2) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:

  „13 straipsnis
  Priedo dalinis pakeitimas
  Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priede pateiktas su gynyba susijusių produktų sąrašas, siekiant, kad jis tiksliai atitiktų Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą.
  Jeigu yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 13b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

2)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Priedo dalinis pakeitimas

Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priede pateiktas su gynyba susijusių produktų sąrašas, siekiant, kad jis tiksliai atitiktų Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą.

Jeigu yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 13b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 3) | įterpiami šie straipsniai:

  „13a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   4 straipsnio 3 dalyje ir 13 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 3 dalyje ir 13 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*31)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 4 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  13b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 13a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*31)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiami šie straipsniai:

„13a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   4 straipsnio 3 dalyje ir 13 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 3 dalyje ir 13 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*31)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 4 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

13b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 13a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*31)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*31

| 4) | 14 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

4)

14 straipsnis išbraukiamas.

7.   2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 79/2009 dėl vandenilinių variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo ir iš dalies keičiantis Direktyvą 2007/46/EB (34)

34

Siekiant Reglamentą (EB) Nr. 79/2009 suderinti su technikos pažanga vandenilinių transporto priemonių srityje, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais tas reglamentas papildomas tokioms transporto priemonėms taikomais techniniais reikalavimais, taip pat administracinėmis nuostatomis, administracinių dokumentų šablonais ir ženklinimo modeliais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 79/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis
  Deleguotieji įgaliojimai
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant:






  a) | išsamias II–V prieduose nustatytų bandymų procedūrų taisykles; |
| --- | --- | --- |

1)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Deleguotieji įgaliojimai

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, Komisijai pagal 12a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant:

a)

išsamias II–V prieduose nustatytų bandymų procedūrų taisykles;

| b) | išsamias taisykles, susijusias su VI priede nustatytais vandenilio sistemų sudedamųjų dalių ir pačių sistemų įrengimo reikalavimais; |
| --- | --- |

b)

išsamias taisykles, susijusias su VI priede nustatytais vandenilio sistemų sudedamųjų dalių ir pačių sistemų įrengimo reikalavimais;

| c) | išsamias taisykles, susijusias su 5 straipsnyje nustatytais saugaus ir patikimo vandenilio sistemų sudedamųjų dalių ir pačių sistemų veikimo reikalavimais; |
| --- | --- |

c)

išsamias taisykles, susijusias su 5 straipsnyje nustatytais saugaus ir patikimo vandenilio sistemų sudedamųjų dalių ir pačių sistemų veikimo reikalavimais;

| d) | su toliau išvardytais dalykais susijusių reikalavimų paaiškinimą:






  i) | gryno vandenilio arba vandenilio ir gamtinių dujų (biometano) mišinio naudojimu; |
| --- | --- | --- |

d)

su toliau išvardytais dalykais susijusių reikalavimų paaiškinimą:

i)

gryno vandenilio arba vandenilio ir gamtinių dujų (biometano) mišinio naudojimu;

| ii) | naujais vandenilio laikymo ar naudojimo būdais; |
| --- | --- |

ii)

naujais vandenilio laikymo ar naudojimo būdais;

| iii) | transporto priemonių apsauga nuo smūgio atsižvelgiant į vandenilio sistemų ir jų sudedamųjų dalių vientisumą; |
| --- | --- |

iii)

transporto priemonių apsauga nuo smūgio atsižvelgiant į vandenilio sistemų ir jų sudedamųjų dalių vientisumą;

| iv) | integruotos sistemos saugos reikalavimais, apimančiais bent jau nuotėkio aptikimą, ir su prapūtimo dujomis susijusiais reikalavimais; |
| --- | --- |

iv)

integruotos sistemos saugos reikalavimais, apimančiais bent jau nuotėkio aptikimą, ir su prapūtimo dujomis susijusiais reikalavimais;

| v) | elektroizoliacija ir elektros sauga; |
| --- | --- |

v)

elektroizoliacija ir elektros sauga;

| e) | administracines nuostatas dėl transporto priemonių EB tipo patvirtinimo, susijusio su vandenilio varomąja sistema, ir vandenilio sistemų sudedamųjų dalių bei pačių sistemų EB tipo patvirtinimo; |
| --- | --- |

e)

administracines nuostatas dėl transporto priemonių EB tipo patvirtinimo, susijusio su vandenilio varomąja sistema, ir vandenilio sistemų sudedamųjų dalių bei pačių sistemų EB tipo patvirtinimo;

| f) | taisykles dėl informacijos, kurią turi pateikti gamintojai 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytais tipo patvirtinimo ir tikrinimo tikslais; |
| --- | --- |

f)

taisykles dėl informacijos, kurią turi pateikti gamintojai 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytais tipo patvirtinimo ir tikrinimo tikslais;

| g) | išsamias ženklinimo arba kitokių priemonių, kuriomis siekiama aiškiai ir greitai identifikuoti VI priedo 16 punkte nurodytą vandenilinę transporto priemonę, taisykles ir |
| --- | --- |

g)

išsamias ženklinimo arba kitokių priemonių, kuriomis siekiama aiškiai ir greitai identifikuoti VI priedo 16 punkte nurodytą vandenilinę transporto priemonę, taisykles ir

| h) | kitas šiam reglamentui taikyti būtinas priemones.“; |
| --- | --- |

h)

kitas šiam reglamentui taikyti būtinas priemones.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „12a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*32)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*32)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*32)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*32)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*32

| 3) | 13 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

13 straipsnis išbraukiamas.

8.   2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (35)

35

Siekiant Direktyvą 2009/81/EB suderinti su sparčiais techniniais, ekonominiais ir reguliavimo pokyčiais, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos pirkimo sutarčių vertės ribos, siekiant jas suderinti su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/25/ES (36) nustatytomis verčių ribomis, iš dalies keičiamos nuorodos į bendrą viešųjų pirkimų žodyną (BVPŽ nomenklatūrą) ir iš dalies keičiami tam tikri BVPŽ nomenklatūros kodai bei nuorodų pranešimuose į tam tikrus BVPŽ nomenklatūros skyrius darymo procedūros. Kadangi elektroninės priėmimo įrangos techninės detalės ir charakteristikos turėtų būti nuolat atnaujinamos atsižvelgiant į technologinius pokyčius, taip pat būtina Komisijai suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti elektroninės priėmimo įrangos technines detales ir charakteristikas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

36

Todėl Direktyva 2009/81/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | įterpiami šie straipsniai:

  „66a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   68 straipsnio 1 dalyje ir 69 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 68 straipsnio 1 dalyje ir 69 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*33)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 68 straipsnio 1 dalį ir 69 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  66b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 66a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*33)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

1)

įterpiami šie straipsniai:

„66a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   68 straipsnio 1 dalyje ir 69 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 68 straipsnio 1 dalyje ir 69 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*33)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 68 straipsnio 1 dalį ir 69 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

66b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 66a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*33)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*33

| 2) | 67 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

2)

67 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos;

| 3) | 68 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 66a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos pirmoje pastraipoje nurodytos vertės ribos.“; |
| --- | --- | --- |

3)

68 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 66a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos pirmoje pastraipoje nurodytos vertės ribos.“;

| b) | įterpiama ši pastraipa:
  „Tais atvejais, kai būtina peržiūrėti pirmoje pastraipoje nurodytas pirkimo sutarčių vertės ribas, bet dėl laiko stokos negalima laikytis 66a straipsnyje nustatytos procedūros ir todėl yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 66b straipsnyje nustatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši pastraipa:

„Tais atvejais, kai būtina peržiūrėti pirmoje pastraipoje nurodytas pirkimo sutarčių vertės ribas, bet dėl laiko stokos negalima laikytis 66a straipsnyje nustatytos procedūros ir todėl yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 66b straipsnyje nustatyta procedūra.“;

| 4) | 69 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 66a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami:






  a) | I ir II prieduose pateikti BVPŽ nomenklatūros kodai, jei tai nekeičia materialinės šios direktyvos taikymo srities, ir tvarka, taikoma darant pranešimuose nuorodas į tuose prieduose pateiktų paslaugų kategorijų tam tikras BVPŽ nomenklatūros pozicijas; |
| --- | --- | --- |

4)

69 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 66a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami:

a)

I ir II prieduose pateikti BVPŽ nomenklatūros kodai, jei tai nekeičia materialinės šios direktyvos taikymo srities, ir tvarka, taikoma darant pranešimuose nuorodas į tuose prieduose pateiktų paslaugų kategorijų tam tikras BVPŽ nomenklatūros pozicijas;

| b) | VIII priedo a, f ir g punktuose nurodytos elektroninės priėmimo įrangos techninės detalės ir charakteristikos.“ |
| --- | --- |

b)

VIII priedo a, f ir g punktuose nurodytos elektroninės priėmimo įrangos techninės detalės ir charakteristikos.“

VIII.   TEISINGUMAS IR VARTOTOJŲ REIKALAI

1.   1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (dešimtoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (37)

37

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais daromi tik techniniai Direktyvos 92/85/EEB I priedo daliniai pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Pagal 2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimą Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas padeda Komisijai rengti, įgyvendinti ir vertinti veiklą darbuotojų saugos ir sveikatos srityse.

Todėl Direktyva 92/85/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:

  „13 straipsnis
  I priedo daliniai pakeitimai
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis, Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai I priedo daliniai pakeitimai.
  Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 13b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

I priedo daliniai pakeitimai

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pakeitimus bei naujus duomenis, Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais daromi tik techniniai I priedo daliniai pakeitimai.

Jeigu tinkamai pagrįstais ir išimtiniais atvejais, susijusiais su gresiančiais tiesioginiais ir dideliais pavojais darbuotojų ir kitų asmenų fizinei sveikatai ir saugai, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir imtis veiksmų per labai trumpą laikotarpį, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 13b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „13a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   13 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 13 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*34)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 13 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  13b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 13a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*34)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„13a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   13 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 13 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*34)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 13 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

13b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 13a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*34)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*34

2.   2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinanti Tarybos direktyvą 87/102/EEB (38)

38

Siekiant atnaujinti Direktyvą 2008/48/EB, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais ta direktyva iš dalies keičiama, siekiant nustatyti bendros kredito kainos metinei normai apskaičiuoti būtinas papildomas prielaidas arba pakeisti jau esančias. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2008/48/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 19 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Prireikus, apskaičiuojant bendros kredito kainos metinę normą, gali būti naudojamasi papildomomis prielaidomis, išdėstytomis I priede.
  Jeigu šiame straipsnyje ir I priedo II dalyje išdėstytų prielaidų nepakanka tam, kad bendros kredito kainos metinė norma būtų apskaičiuojama vienodai, ar jos nebėra pritaikytos komercinei padėčiai rinkoje, Komisijai pagal 24a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis straipsnis ir I priedo II dalis, siekiant nustatyti bendros kredito kainos metinei normai apskaičiuoti būtinas papildomas prielaidas arba pakeisti jau esančias.“; |
| --- | --- |

1)

19 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Prireikus, apskaičiuojant bendros kredito kainos metinę normą, gali būti naudojamasi papildomomis prielaidomis, išdėstytomis I priede.

Jeigu šiame straipsnyje ir I priedo II dalyje išdėstytų prielaidų nepakanka tam, kad bendros kredito kainos metinė norma būtų apskaičiuojama vienodai, ar jos nebėra pritaikytos komercinei padėčiai rinkoje, Komisijai pagal 24a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis straipsnis ir I priedo II dalis, siekiant nustatyti bendros kredito kainos metinei normai apskaičiuoti būtinas papildomas prielaidas arba pakeisti jau esančias.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „24a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   19 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 19 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*35)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 19 straipsnio 5 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*35)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„24a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   19 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 19 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*35)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 19 straipsnio 5 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*35)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*35

| 3) | 25 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

25 straipsnis išbraukiamas.

IX.   JUDUMAS IR TRANSPORTAS

1.   1995 m. spalio 6 d. Tarybos direktyva 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (39)

39

Siekiant Direktyvą 95/50/EB suderinti su mokslo ir technikos pažanga, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos priedai, visų pirma siekiant atsižvelgti į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/68/EB dalinius pakeitimus (40). Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

40

Todėl Direktyva 95/50/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 9a straipsnis pakeičiamas taip:

  „9a straipsnis
  Komisijai pagal 9aa straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priedai, siekiant juos suderinti su mokslo ir technikos pažanga šios direktyvos taikymo srityse, visų pirma siekiant atsižvelgti į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/68/EB ( (*36)) dalinius pakeitimus.


  (*36)  
  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).“;" |
| --- | --- |

1)

9a straipsnis pakeičiamas taip:

„9a straipsnis

Komisijai pagal 9aa straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priedai, siekiant juos suderinti su mokslo ir technikos pažanga šios direktyvos taikymo srityse, visų pirma siekiant atsižvelgti į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/68/EB ( (*36)) dalinius pakeitimus.

(*36)  
  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).“;"

*36

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „9aa straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   9a straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9a straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*37)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 9a straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*37)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„9aa straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   9a straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9a straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*37)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 9a straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*37)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*37

| 3) | 9b straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

9b straipsnis išbraukiamas.

2.   2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (41)

41

Siekiant Direktyvą 2002/59/EB suderinti su Sąjungos ir tarptautinės teisės raida ir jos įgyvendinimo patirtimi, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami:

| — | toje direktyvoje esančios nuorodos į Sąjungos ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) priemones, siekiant jas suderinti su Sąjungos ar tarptautinės teisės nuostatomis, |
| --- | --- |

—

toje direktyvoje esančios nuorodos į Sąjungos ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) priemones, siekiant jas suderinti su Sąjungos ar tarptautinės teisės nuostatomis,

| — | tam tikros toje direktyvoje esančios terminų apibrėžtys, siekiant jas suderinti su Sąjungos ar tarptautinės teisės nuostatomis, |
| --- | --- |

—

tam tikros toje direktyvoje esančios terminų apibrėžtys, siekiant jas suderinti su Sąjungos ar tarptautinės teisės nuostatomis,

| — | tos direktyvos I, III ir IV priedai, atsižvelgiant į technikos pažangą ir taikant tą direktyvą įgytą patirtį. |
| --- | --- |

—

tos direktyvos I, III ir IV priedai, atsižvelgiant į technikos pažangą ir taikant tą direktyvą įgytą patirtį.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2002/59/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 27 straipsnis pakeičiamas taip:

  „27 straipsnis
  Pakeitimai

  1.   Šios direktyvos taikymo srityje, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, Komisijai pagal 27a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šioje direktyvoje esančios nuorodos į Sąjungos ir TJO priemones, 3 straipsnyje pateiktos terminų apibrėžtys ir priedai, siekiant suderinti juos su priimtomis, iš dalies pakeistomis ar įsigaliojusiomis Sąjungos ar tarptautinės teisės nuostatomis.


  2.   Šios direktyvos taikymo srityje, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, Komisijai pagal 27a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I, III ir IV priedai siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir taikant šią direktyvą įgytą patirtį.“; |
| --- | --- |

1)

27 straipsnis pakeičiamas taip:

„27 straipsnis

Pakeitimai

1.   Šios direktyvos taikymo srityje, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, Komisijai pagal 27a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šioje direktyvoje esančios nuorodos į Sąjungos ir TJO priemones, 3 straipsnyje pateiktos terminų apibrėžtys ir priedai, siekiant suderinti juos su priimtomis, iš dalies pakeistomis ar įsigaliojusiomis Sąjungos ar tarptautinės teisės nuostatomis.

2.   Šios direktyvos taikymo srityje, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, Komisijai pagal 27a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I, III ir IV priedai siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir taikant šią direktyvą įgytą patirtį.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „27a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   27 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 27 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*38)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 27 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*38)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„27a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   27 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 27 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*38)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 27 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*38)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*38

| 3) | 28 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

28 straipsnis išbraukiamas.

3.   2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiantis saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus (42)

42

Siekiant atnaujinti Sąjungos aktų, kuriuose daroma nuoroda į Reglamente (EB) Nr. 2099/2002 nurodytą Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS), sąrašą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas tas reglamentas, siekiant įtraukti nuorodą į įsigaliojusius Sąjungos aktus, kuriais COSS suteikiami įgaliojimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2099/2002 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 2) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:

  „7 straipsnis
  COSS įgaliojimai ir pakeitimai
  COSS naudojasi jam suteiktais įgaliojimais, laikydamasis galiojančių Sąjungos jūrų teisės aktų.
  Komisijai pagal 7a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant įtraukti nuorodą į priėmus šį reglamentą įsigaliojusius Sąjungos aktus, kuriais COSS suteikiami įgaliojimai, iš dalies keičiamas 2 straipsnio 2 punktas.“; |
| --- | --- |

2)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

COSS įgaliojimai ir pakeitimai

COSS naudojasi jam suteiktais įgaliojimais, laikydamasis galiojančių Sąjungos jūrų teisės aktų.

Komisijai pagal 7a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant įtraukti nuorodą į priėmus šį reglamentą įsigaliojusius Sąjungos aktus, kuriais COSS suteikiami įgaliojimai, iš dalies keičiamas 2 straipsnio 2 punktas.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „7a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*39)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*39)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„7a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*39)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*39)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*39

4.   2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų (43)

ro-ro

43

Siekiant Direktyvą 2003/25/EB suderinti su technikos pažanga, pokyčiais tarptautiniu lygmeniu ir jos įgyvendinimo patirtimi, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2003/25/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:

  „10 straipsnis
  Priedų pakeitimai
  Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priedai, siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniu lygmeniu, visų pirma TJO, ir padidinti šios direktyvos veiksmingumą atsižvelgiant į patirtį ir technikos pažangą.“; |
| --- | --- |

1)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Priedų pakeitimai

Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priedai, siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniu lygmeniu, visų pirma TJO, ir padidinti šios direktyvos veiksmingumą atsižvelgiant į patirtį ir technikos pažangą.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „10a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   10 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*40)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*40)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„10a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   10 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*40)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*40)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*40

| 3) | 11 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

11 straipsnis išbraukiamas.

5.   2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo, iš dalies keičianti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 ir Tarybos direktyvą 91/439/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 76/914/EEB (44)

44

Siekiant Direktyvą 2003/59/EB suderinti su mokslo ir technikos pažanga, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos I ir II priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2003/59/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis
  Adaptavimas prie mokslo ir technikos pažangos
  Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos adaptuoti prie mokslo ir technikos pažangos.“; |
| --- | --- |

1)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Adaptavimas prie mokslo ir technikos pažangos

Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos adaptuoti prie mokslo ir technikos pažangos.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „11a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*41)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*41)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   11 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*41)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 11 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*41)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*41

| 3) | 12 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

12 straipsnis išbraukiamas.

6.   2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 785/2004 dėl draudimo reikalavimų oro vežėjams ir orlaivių naudotojams (45)

45

Siekiant Reglamentą (EB) Nr. 785/2004 suderinti su tarptautinės teisės raida, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais, atsižvelgiant į tarptautinių susitarimų pakeitimus, iš dalies keičiami tam tikri tame reglamente nurodyti dydžiai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 785/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyti dydžiai, jeigu dėl pakeitimų susijusiuose tarptautiniuose susitarimuose tai yra būtina.“; |
| --- | --- |

1)

6 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyti dydžiai, jeigu dėl pakeitimų susijusiuose tarptautiniuose susitarimuose tai yra būtina.“;

| 2) | 7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio straipsnio 1 dalyje nurodyti dydžiai, jeigu dėl pakeitimų susijusiuose tarptautiniuose susitarimuose tai yra būtina.“; |
| --- | --- |

2)

7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio straipsnio 1 dalyje nurodyti dydžiai, jeigu dėl pakeitimų susijusiuose tarptautiniuose susitarimuose tai yra būtina.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „8a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   6 straipsnio 5 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 5 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*42)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 6 straipsnio 5 dalį ir 7 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*42)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„8a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   6 straipsnio 5 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 5 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*42)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 straipsnio 5 dalį ir 7 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*42)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*42

| 4) | 9 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

4)

9 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

7.   2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 789/2004 dėl krovininių ir keleivinių laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 613/91 (46)

46

Siekiant Reglamentą (EB) Nr. 789/2004 suderinti su pokyčiais tarptautiniu lygmeniu, visų pirma Tarptautinėje jūrų organizacijoje, ir didinti šio reglamento veiksmingumą atsižvelgiant į patirtį ir techninę pažangą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos tam tikros tame reglamente esančios terminų apibrėžtys. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 789/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 7 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

7 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 2) | 9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Šio reglamento taikymo srityje, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos 2 straipsnyje pateiktos terminų apibrėžtys, siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniu lygmeniu, visų pirma TJO, ir padidinti šio reglamento veiksmingumą atsižvelgiant į patirtį ir technikos pažangą.“; |
| --- | --- |

2)

9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Šio reglamento taikymo srityje, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos 2 straipsnyje pateiktos terminų apibrėžtys, siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniu lygmeniu, visų pirma TJO, ir padidinti šio reglamento veiksmingumą atsižvelgiant į patirtį ir technikos pažangą.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „9a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*43)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 9 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*43)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„9a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (*43)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 9 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*43)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*43

8.   2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose (47)

47

Siekiant Direktyvą 2005/44/EB suderinti su technikos pažanga ir atsižvelgti į jos taikymo patirtį, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos I ir II priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2005/44/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:

  „10 straipsnis
  I ir II priedų daliniai pakeitimai
  Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į šios direktyvos taikymo patirtį, iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“; |
| --- | --- |

1)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

I ir II priedų daliniai pakeitimai

Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į šios direktyvos taikymo patirtį, iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „10a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   10 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*44)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*44)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„10a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   10 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*44)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 10 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*44)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*44

| 3) | 11 straipsnio 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

11 straipsnio 4 dalis išbraukiama.

9.   2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo (48)

48

Siekiant nuolat atnaujinti technines priemones, būtinas uostų apsaugai užtikrinti, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami Direktyvos 2005/65/EB I–IV priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2005/65/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:

  „14 straipsnis
  I–IV priedų daliniai pakeitimai
  Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I–IV priedai, siekiant juos suderinti su jų įgyvendinimo patirtimi, neišplečiant šios direktyvos taikymo srities.
  Jeigu su daliniais pakeitimais, kurie reikalingi siekiant suderinti I–IV priedus, susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 14b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

1)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

I–IV priedų daliniai pakeitimai

Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I–IV priedai, siekiant juos suderinti su jų įgyvendinimo patirtimi, neišplečiant šios direktyvos taikymo srities.

Jeigu su daliniais pakeitimais, kurie reikalingi siekiant suderinti I–IV priedus, susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 14b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 2) | įterpiami šie straipsniai:

  „14a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   14 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 14 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*45)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 14 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  14b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 14a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*45)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie straipsniai:

„14a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   14 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 14 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*45)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 14 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

14b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 14a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*45)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*45

| 3) | 15 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

15 straipsnis išbraukiamas.

10.   2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2111/2005 dėl oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašo sudarymo ir oro transporto keleivių informavimo apie skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę bei panaikinantis Direktyvos 2004/36/EB 9 straipsnį (49)

49

Siekiant Reglamentą (EB) Nr. 2111/2005 suderinti su mokslo ir technikos pažanga ir išsamiau nustatyti taikytinas procedūras, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas to reglamento priedas ir tas reglamentas papildomas nuostatomis dėl išsamių taisyklių dėl tam tikrų procedūrų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2111/2005 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Oro vežėjams taikytini bendrieji draudimo vykdyti veiklą kriterijai, grindžiami atitinkamais saugos standartais, yra išdėstyti priede (toliau – Bendrieji kriterijai).
  Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant padaryti Bendrųjų kriterijų pakeitimų, kad būtų atsižvelgta į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas priedas.“; |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Oro vežėjams taikytini bendrieji draudimo vykdyti veiklą kriterijai, grindžiami atitinkamais saugos standartais, yra išdėstyti priede (toliau – Bendrieji kriterijai).

Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant padaryti Bendrųjų kriterijų pakeitimų, kad būtų atsižvelgta į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas priedas.“;

| 2) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis
  Išsamios taisyklės
  Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas išdėstant išsamias taisykles dėl šiame skyriuje nurodytų procedūrų, deramai atsižvelgiant į poreikį skubiai priimti sprendimus dėl Bendrijos sąrašo atnaujinimo.
  Jeigu su pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 14b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- |

2)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Išsamios taisyklės

Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas išdėstant išsamias taisykles dėl šiame skyriuje nurodytų procedūrų, deramai atsižvelgiant į poreikį skubiai priimti sprendimus dėl Bendrijos sąrašo atnaujinimo.

Jeigu su pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 14b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| 3) | įterpiami šie straipsniai:

  „14a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   3 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*46)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 3 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per mėnesį nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas vienu mėnesiu.



  14b straipsnis
  Skubos procedūra

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 14a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*46)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiami šie straipsniai:

„14a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*46)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 3 straipsnio 2 dalį ir 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per mėnesį nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas vienu mėnesiu.

14b straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 14a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*46)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*46

| 4) | 15 straipsnio 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

4)

15 straipsnio 4 dalis išbraukiama.

11.   2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo kodekso įgyvendinimo Bendrijoje ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3051/95 (50)

50

Siekiant atnaujinti nuostatas dėl Tarptautinio saugaus valdymo kodekso įgyvendinimo, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 336/2006 II priedas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 336/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Šio reglamento taikymo srityje, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniu lygmeniu, visų pirma TJO, arba padidinti šio reglamento veiksmingumą atsižvelgiant į jo įgyvendinimo patirtį, iš dalies keičiamas II priedas.“; |
| --- | --- |

1)

11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šio reglamento taikymo srityje, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į pokyčius tarptautiniu lygmeniu, visų pirma TJO, arba padidinti šio reglamento veiksmingumą atsižvelgiant į jo įgyvendinimo patirtį, iš dalies keičiamas II priedas.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „11a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   11 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*47)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 11 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*47)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   11 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*47)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 11 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*47)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*47

| 3) | 12 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

12 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

12.   2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (51)

51

Siekiant Direktyvą 2008/68/EB suderinti su technikos ir mokslo pažanga, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2008/68/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priedai, siekiant atsižvelgti į ADR, RID ir ADN pakeitimus, ypač pakeitimus, susijusius su mokslo ir technikos pažanga, įskaitant sekimo technologijas.“; |
| --- | --- |

1)

8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priedai, siekiant atsižvelgti į ADR, RID ir ADN pakeitimus, ypač pakeitimus, susijusius su mokslo ir technikos pažanga, įskaitant sekimo technologijas.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „8a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   8 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*48)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 8 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*48)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„8a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*48)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*48)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*48

| 3) | 9 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

9 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

13.   2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (52)

52

Siekiant Direktyvą 2009/15/EB suderinti su atitinkamų tarptautinių dokumentų pokyčiais ir pakeisti nukentėjusių šalių žalos atlyginimo maksimalias sumas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiama ta direktyva, siekiant:

| — | įtraukti vėlesnių su ja susijusių tam tikrų tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų įsigaliojusių pakeitimų, |
| --- | --- |

—

įtraukti vėlesnių su ja susijusių tam tikrų tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų įsigaliojusių pakeitimų,

| — | pakeisti joje nurodytas tam tikras sumas. |
| --- | --- |

—

pakeisti joje nurodytas tam tikras sumas.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2009/15/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | įterpiamas šis straipsnis:

  „5a straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   7 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*49)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 7 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*49)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

1)

įterpiamas šis straipsnis:

„5a straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   7 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*49)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 7 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*49)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*49

| 2) | 6 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

2)

6 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 3) | 7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal 5a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, neišplečiant šios direktyvos taikymo srities, ji iš dalies keičiama siekiant:






  a) | į šią direktyvą įtraukti vėlesnių su ja susijusių tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų, nurodytų 2 straipsnio d punkte, 3 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 2 dalyje, įsigaliojusių pakeitimų; |
| --- | --- | --- |

3)

7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal 5a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, neišplečiant šios direktyvos taikymo srities, ji iš dalies keičiama siekiant:

a)

į šią direktyvą įtraukti vėlesnių su ja susijusių tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų, nurodytų 2 straipsnio d punkte, 3 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 2 dalyje, įsigaliojusių pakeitimų;

| b) | pakeisti 5 straipsnio 2 dalies b punkto ii ir iii papunkčiuose nurodytas sumas.“ |
| --- | --- |

b)

pakeisti 5 straipsnio 2 dalies b punkto ii ir iii papunkčiuose nurodytas sumas.“

14.   2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (53)

53

Siekiant atnaujinti Reglamentą (EB) Nr. 391/2009 ir jį suderinti su tarptautinės teisės normų pokyčiais, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais:

| — | atsižvelgiant visų pirma į atitinkamus TJO sprendimus, iš dalies keičiami to reglamento I priede nustatyti būtiniausi kriterijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant visų pirma į atitinkamus TJO sprendimus, iš dalies keičiami to reglamento I priede nustatyti būtiniausi kriterijai,

| — | tas reglamentas papildomas kriterijais, skirtais taisyklių ir procedūrų veiksmingumui, taip pat pripažintų organizacijų veiklai užtikrinant jų klasifikuotų laivų saugumą ir taršos iš šių laivų prevenciją įvertinti, visų pirma atsižvelgiant į duomenis, sukauptus pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės arba kita panašia tvarka, |
| --- | --- |

—

tas reglamentas papildomas kriterijais, skirtais taisyklių ir procedūrų veiksmingumui, taip pat pripažintų organizacijų veiklai užtikrinant jų klasifikuotų laivų saugumą ir taršos iš šių laivų prevenciją įvertinti, visų pirma atsižvelgiant į duomenis, sukauptus pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės arba kita panašia tvarka,

| — | tas reglamentas papildomas kriterijais, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kada tokia veikla taptų nepriimtina grėsme saugumui arba aplinkai, ir kuriais gali būti atsižvelgiama į konkrečias aplinkybes, veikiančias mažesnes arba labai specializuotas organizacijas, |
| --- | --- |

—

tas reglamentas papildomas kriterijais, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kada tokia veikla taptų nepriimtina grėsme saugumui arba aplinkai, ir kuriais gali būti atsižvelgiama į konkrečias aplinkybes, veikiančias mažesnes arba labai specializuotas organizacijas,

| — | tas reglamentas papildomas išsamiomis taisyklėmis dėl vienkartinių ir reguliariai mokamų baudų ir laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų pripažinimo panaikinimo. |
| --- | --- |

—

tas reglamentas papildomas išsamiomis taisyklėmis dėl vienkartinių ir reguliariai mokamų baudų ir laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų pripažinimo panaikinimo.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 391/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 12 straipsnio 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

12 straipsnio 4 dalis išbraukiama;

| 2) | 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, neišplečiant I priedo taikymo srities, jis iš dalies keičiamas, siekiant atnaujinti jame nustatytus būtiniausius kriterijus atsižvelgiant visų pirma į atitinkamus TJO sprendimus.“; |
| --- | --- |

2)

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, neišplečiant I priedo taikymo srities, jis iš dalies keičiamas, siekiant atnaujinti jame nustatytus būtiniausius kriterijus atsižvelgiant visų pirma į atitinkamus TJO sprendimus.“;

| 3) | 14 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant:






  a) | kriterijus, skirtus įvertinti taisyklių ir procedūrų veiksmingumui, taip pat pripažintų organizacijų veiklai užtikrinant jų klasifikuotų laivų saugumą ir taršos iš šių laivų prevenciją, visų pirma atsižvelgiant į duomenis, sukauptus pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės arba kita panašia tvarka; |
| --- | --- | --- |

3)

14 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant:

a)

kriterijus, skirtus įvertinti taisyklių ir procedūrų veiksmingumui, taip pat pripažintų organizacijų veiklai užtikrinant jų klasifikuotų laivų saugumą ir taršos iš šių laivų prevenciją, visų pirma atsižvelgiant į duomenis, sukauptus pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės arba kita panašia tvarka;

| b) | kriterijus, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kada tokia veikla taptų nepriimtina grėsme saugumui arba aplinkai, ir kuriais gali būti atsižvelgiama į konkrečias aplinkybes, veikiančias mažesnes arba labai specializuotas organizacijas. |
| --- | --- |

b)

kriterijus, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kada tokia veikla taptų nepriimtina grėsme saugumui arba aplinkai, ir kuriais gali būti atsižvelgiama į konkrečias aplinkybes, veikiančias mažesnes arba labai specializuotas organizacijas.

2.   Komisijai pagal 14a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant išsamias taisykles dėl vienkartinių ir reguliariai mokamų baudų skyrimo pagal 6 straipsnį ir prireikus laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų pripažinimo panaikinimo pagal 7 straipsnį.“;

| 4) | įterpiamas šis straipsnis:

  „14a straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   13 straipsnio 1 dalyje ir 14 straipsnio i ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 13 straipsnio 1 dalyje ir 14 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*50)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 13 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*50)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

4)

įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   13 straipsnio 1 dalyje ir 14 straipsnio i ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 13 straipsnio 1 dalyje ir 14 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*50)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 13 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*50)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*50

15.   2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 392/2009 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju (54)

54

Siekiant Reglamentą (EB) Nr. 392/2009 suderinti su kitomis Sąjungos ir tarptautinės teisės normomis, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais:

| — | siekiant įtraukti 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra su pakeitimais, padarytais 2002 m. protokolu, nuostatų pakeitimų, iš dalies keičiamas to reglamento I priedas, |
| --- | --- |

—

siekiant įtraukti 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra su pakeitimais, padarytais 2002 m. protokolu, nuostatų pakeitimų, iš dalies keičiamas to reglamento I priedas,

| — | iš dalies keičiamos to reglamento I priede nustatytos ribos laivams, kurie pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB 4 straipsnį priskirti B klasei (55), |
| --- | --- |

—

iš dalies keičiamos to reglamento I priede nustatytos ribos laivams, kurie pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB 4 straipsnį priskirti B klasei (55),

55

| — | siekiant įtraukti TJO gairių nuostatų pakeitimus, iš dalies keičiamas to reglamento II priedas. |
| --- | --- |

—

siekiant įtraukti TJO gairių nuostatų pakeitimus, iš dalies keičiamas to reglamento II priedas.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 392/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „9 straipsnis
  Priedų pakeitimai

  1.   Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šio reglamento I priedas, siekiant įtraukti Atėnų konvencijos 3 straipsnio 1 dalyje, 4a straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje ir 8 straipsnyje nustatytų ribų pakeitimus, kuriais atsižvelgiama į sprendimus, priimtus pagal tos konvencijos 23 straipsnį.
  Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į poveikį bilietų kainoms ir rinkos gebėjimą už prieinamą kainą gauti reikalaujamo lygio draudimą pagal keleivių teisių stiprinimo politikos pagrindus, taip pat kai kurio transporto sezoninį pobūdį ir remiantis tinkamu poveikio vertinimu, priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šio reglamento I priede nustatytos ribos laivams, kurie pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB ( (*51)) 4 straipsnį priskirti B klasei.


  2.   Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant įtraukti TJO gairių nuostatų pakeitimus, iš dalies keičiamas II priedas.



  (*51)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).“;" |
| --- | --- |

1)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Priedų pakeitimai

1.   Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šio reglamento I priedas, siekiant įtraukti Atėnų konvencijos 3 straipsnio 1 dalyje, 4a straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje ir 8 straipsnyje nustatytų ribų pakeitimus, kuriais atsižvelgiama į sprendimus, priimtus pagal tos konvencijos 23 straipsnį.

Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į poveikį bilietų kainoms ir rinkos gebėjimą už prieinamą kainą gauti reikalaujamo lygio draudimą pagal keleivių teisių stiprinimo politikos pagrindus, taip pat kai kurio transporto sezoninį pobūdį ir remiantis tinkamu poveikio vertinimu, priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šio reglamento I priede nustatytos ribos laivams, kurie pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB ( (*51)) 4 straipsnį priskirti B klasei.

2.   Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant įtraukti TJO gairių nuostatų pakeitimus, iš dalies keičiamas II priedas.

(*51)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).“;"

*51

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „9a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   9 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*52)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 9 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*52)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„9a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   9 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*52)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 9 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*52)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*52

| 3) | 10 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

3)

10 straipsnis išbraukiamas.

X.   SVEIKATA IR MAISTO SAUGA

1.   1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų (56)

56

Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 141/2000 tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais tas reglamentas papildomas sąvokų „panašus vaistas“ ir „klinikinis pranašumas“ apibrėžtimis. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 141/2000 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 8 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Komisijai pagal 10b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama šį reglamentą papildyti patvirtinant sąvokų „panašus vaistas“ ir „klinikinis pranašumas“ apibrėžtis.“; |
| --- | --- |

1)

8 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Komisijai pagal 10b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama šį reglamentą papildyti patvirtinant sąvokų „panašus vaistas“ ir „klinikinis pranašumas“ apibrėžtis.“;

| 2) | 10a straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

2)

10a straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „10b straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   8 straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*53)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 8 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*53)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„10b straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*53)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*53)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*53

2.   2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB (57)

57

Siekiant įgyvendinti Direktyvos 2001/18/EB tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos priedai ir ta direktyva papildoma nuostatomis dėl:

| — | pranešimui apie tam tikrų rūšių genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) pateikimą rinkai taikomų nukrypimo kriterijų ir informacijos teikimo reikalavimų, |
| --- | --- |

—

pranešimui apie tam tikrų rūšių genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) pateikimą rinkai taikomų nukrypimo kriterijų ir informacijos teikimo reikalavimų,

| — | minimalių ribų, žemiau kurių produktai, jei juose negalima išskirti atsitiktinių arba techniškai neišvengiamų GMO, kuriuos buvo leista pateikti į rinką, pėdsakų, neturi būti ženklinami kaip GMO, |
| --- | --- |

—

minimalių ribų, žemiau kurių produktai, jei juose negalima išskirti atsitiktinių arba techniškai neišvengiamų GMO, kuriuos buvo leista pateikti į rinką, pėdsakų, neturi būti ženklinami kaip GMO,

| — | žemesnių kaip 0,9 % ribos, žemiau kurios direktyvoje išdėstyti ženklinimo reikalavimai netaikomi tiesioginiam perdirbimui skirtuose gaminiuose esantiems GMO pėdsakams, |
| --- | --- |

—

žemesnių kaip 0,9 % ribos, žemiau kurios direktyvoje išdėstyti ženklinimo reikalavimai netaikomi tiesioginiam perdirbimui skirtuose gaminiuose esantiems GMO pėdsakams,

| — | konkrečių ženklinimo reikalavimų, taikomų GMO, kurie nėra pateikiami rinkai, kaip nustatyta šioje direktyvoje. |
| --- | --- |

—

konkrečių ženklinimo reikalavimų, taikomų GMO, kurie nėra pateikiami rinkai, kaip nustatyta šioje direktyvoje.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2001/18/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, pasikonsultavus su atitinkamu Mokslo komitetu, ši direktyva papildoma nustatant 1 dalyje nurodytus kriterijus, taip pat informacijos teikimo reikalavimus ir atitinkamus dokumentų santraukai keliamus reikalavimus. Kriterijai ir informacijos teikimo reikalavimai turi užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos saugos lygį bei būti paremti turimais moksliniais tokios saugos įrodymais ir patirtimi, įgyta į aplinką išleidžiant panašius GMO.“; |
| --- | --- | --- |

1)

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, pasikonsultavus su atitinkamu Mokslo komitetu, ši direktyva papildoma nustatant 1 dalyje nurodytus kriterijus, taip pat informacijos teikimo reikalavimus ir atitinkamus dokumentų santraukai keliamus reikalavimus. Kriterijai ir informacijos teikimo reikalavimai turi užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos saugos lygį bei būti paremti turimais moksliniais tokios saugos įrodymais ir patirtimi, įgyta į aplinką išleidžiant panašius GMO.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Prieš priimdama deleguotuosius aktus pagal 2 dalį, Komisija leidžia visuomenei susipažinti su pasiūlymu. Visuomenė per 60 dienų gali Komisijai pateikti savo pastabas. Komisija visas šias pastabas ir analizę perduoda 29a straipsnio 4 dalyje nurodytiems ekspertams.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Prieš priimdama deleguotuosius aktus pagal 2 dalį, Komisija leidžia visuomenei susipažinti su pasiūlymu. Visuomenė per 60 dienų gali Komisijai pateikti savo pastabas. Komisija visas šias pastabas ir analizę perduoda 29a straipsnio 4 dalyje nurodytiems ekspertams.“;

| 2) | 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Jei produktuose negalima išskirti atsitiktinių arba techniškai neišvengiamų GMO, kuriuos buvo leista pateikti į rinką, pėdsakų, Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant minimalią ribą, žemiau kurios tokie produktai neturi būti ženklinami pagal šio straipsnio 1 dalies nuostatas. Turi būti nustatyti ribiniai lygiai atitinkamiems produktams.“; |
| --- | --- | --- |

2)

21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jei produktuose negalima išskirti atsitiktinių arba techniškai neišvengiamų GMO, kuriuos buvo leista pateikti į rinką, pėdsakų, Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant minimalią ribą, žemiau kurios tokie produktai neturi būti ženklinami pagal šio straipsnio 1 dalies nuostatas. Turi būti nustatyti ribiniai lygiai atitinkamiems produktams.“;

| b) | 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytas ribas.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytas ribas.“;

| 3) | 26 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priedas, nustatant konkrečių 1 dalyje nurodytų ženklinimo reikalavimų vengiant kartojimo ar prieštaravimo esamoms ženklinimo nuostatoms, nustatytoms galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose. Tai darant reikėtų atsižvelgti, kai tikslinga, į valstybių narių pagal Sąjungos teisės aktus nustatytas ženklinimo nuostatas.“; |
| --- | --- |

3)

26 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priedas, nustatant konkrečių 1 dalyje nurodytų ženklinimo reikalavimų vengiant kartojimo ar prieštaravimo esamoms ženklinimo nuostatoms, nustatytoms galiojančiuose Sąjungos teisės aktuose. Tai darant reikėtų atsižvelgti, kai tikslinga, į valstybių narių pagal Sąjungos teisės aktus nustatytas ženklinimo nuostatas.“;

| 4) | 27 straipsnis pakeičiamas taip:

  „27 straipsnis
  Priedų derinimas su technikos pažanga
  Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II priedo C ir D skirsniai, III–VI priedai ir VII priedo C skirsnis, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“; |
| --- | --- |

4)

27 straipsnis pakeičiamas taip:

„27 straipsnis

Priedų derinimas su technikos pažanga

Komisijai pagal 29a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II priedo C ir D skirsniai, III–VI priedai ir VII priedo C skirsnis, siekiant juos suderinti su technikos pažanga.“;

| 5) | įterpiamas šis straipsnis:

  „29a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   16 straipsnio 2 dalyje, 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 26 straipsnio 2 dalyje bei 27 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 16 straipsnio 2 dalyje, 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 26 straipsnio 2 dalyje bei 27 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*54)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 16 straipsnio 2 dalį, 21 straipsnio 2 ir 3 dalis, 26 straipsnio 2 dalį bei 27 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*54)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

5)

įterpiamas šis straipsnis:

„29a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   16 straipsnio 2 dalyje, 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 26 straipsnio 2 dalyje bei 27 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 16 straipsnio 2 dalyje, 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 26 straipsnio 2 dalyje bei 27 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*54)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 16 straipsnio 2 dalį, 21 straipsnio 2 ir 3 dalis, 26 straipsnio 2 dalį bei 27 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*54)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*54

| 6) | 30 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

6)

30 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

3.   2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (58)

58

Siekiant įgyvendinti Direktyvos 2001/83/EB tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais:

| — | iš dalies keičiamos tos direktyvos nuostatos dėl vienos iš sąlygų, kurią turėtų atitikti homeopatiniai vaistai, kad jiems būtų taikoma speciali supaprastinta registravimo procedūra, jei tai patvirtina nauji moksliniai faktai, |
| --- | --- |

—

iš dalies keičiamos tos direktyvos nuostatos dėl vienos iš sąlygų, kurią turėtų atitikti homeopatiniai vaistai, kad jiems būtų taikoma speciali supaprastinta registravimo procedūra, jei tai patvirtina nauji moksliniai faktai,

| — | siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamos tos direktyvos nuostatos dėl operacijų rūšių, kurios laikomos veikliųjų medžiagų, naudojamų kaip pradinės vaistinės medžiagos, gamybos etapais, |
| --- | --- |

—

siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamos tos direktyvos nuostatos dėl operacijų rūšių, kurios laikomos veikliųjų medžiagų, naudojamų kaip pradinės vaistinės medžiagos, gamybos etapais,

| — | siekiant atsižvelgti į technikos ir mokslo pažangą, iš dalies keičiamas tos direktyvos I priedas, |
| --- | --- |

—

siekiant atsižvelgti į technikos ir mokslo pažangą, iš dalies keičiamas tos direktyvos I priedas,

| — | ta direktyva papildoma nuostatomis, kuriomis nustatomi vaistų geros gamybos praktikos principai ir gairės. |
| --- | --- |

—

ta direktyva papildoma nuostatomis, kuriomis nustatomi vaistų geros gamybos praktikos principai ir gairės.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2001/83/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 14 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 121a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, jei nauji moksliniai faktai tai patvirtina, iš dalies keičiama pirmos pastraipos trečia įtrauka.“; |
| --- | --- |

1)

14 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 121a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, jei nauji moksliniai faktai tai patvirtina, iš dalies keičiama pirmos pastraipos trečia įtrauka.“;

| 2) | 46a straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 121a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiama 1 dalis.“; |
| --- | --- |

2)

46a straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 121a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiama 1 dalis.“;

| 3) | 47 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Siekiant papildyti šią direktyvą Komisijai pagal 121a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi 46 straipsnio f punkte nurodyti vaistų geros gamybos praktikos principai ir gairės.“; |
| --- | --- |

3)

47 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Siekiant papildyti šią direktyvą Komisijai pagal 121a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi 46 straipsnio f punkte nurodyti vaistų geros gamybos praktikos principai ir gairės.“;

| 4) | 120 straipsnis pakeičiamas taip:

  „120 straipsnis
  Komisijai pagal 121a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas I priedas.“; |
| --- | --- |

4)

120 straipsnis pakeičiamas taip:

„120 straipsnis

Komisijai pagal 121a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas I priedas.“;

| 5) | 121 straipsnio 2a dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

5)

121 straipsnio 2a dalis išbraukiama;

| 6) | 121a straipsnis pakeičiamas taip:

  „121a straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   14 straipsnio 1 dalyje ir 22b straipsnyje, 23b straipsnyje, 46a straipsnyje, 47 straipsnyje, 52b straipsnyje, 54a straipsnyje ir 120 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 14 straipsnio 1 dalyje ir 22b straipsnyje, 23b straipsnyje, 46a straipsnyje, 47 straipsnyje, 52b straipsnyje, 54a straipsnyje ir 120 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*55)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 14 straipsnio 1 dalį ir 22b straipsnį, 23b straipsnį, 46a straipsnį, 47 straipsnį, 52b straipsnį, 54a straipsnį ar 120 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*55)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  " |
| --- | --- |

6)

121a straipsnis pakeičiamas taip:

„121a straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   14 straipsnio 1 dalyje ir 22b straipsnyje, 23b straipsnyje, 46a straipsnyje, 47 straipsnyje, 52b straipsnyje, 54a straipsnyje ir 120 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 14 straipsnio 1 dalyje ir 22b straipsnyje, 23b straipsnyje, 46a straipsnyje, 47 straipsnyje, 52b straipsnyje, 54a straipsnyje ir 120 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*55)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 14 straipsnio 1 dalį ir 22b straipsnį, 23b straipsnį, 46a straipsnį, 47 straipsnį, 52b straipsnį, 54a straipsnį ar 120 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*55)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“
  "

*55

4.   2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (59)

59

Siekiant įgyvendinti Direktyvos 2002/32/EB tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami tos direktyvos I ir II priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga, ir ta direktyva papildoma nuostatomis dėl detoksikacijos procesų priimtinumo kriterijų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2002/32/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 7 straipsnio 2 dalies pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

  „2.   Nedelsiant priimamas sprendimas, ar I ir II priedai turėtų būti iš dalies keičiami. Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami tie priedai.
  Jeigu su tais pakeitimais susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 10b straipsnyje numatyta procedūra.
  Kol Komisija sprendimo nepriėmė, valstybė narė gali toliau taikyti priemones, kurias įgyvendino.“; |
| --- | --- |

1)

7 straipsnio 2 dalies pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

„2.   Nedelsiant priimamas sprendimas, ar I ir II priedai turėtų būti iš dalies keičiami. Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami tie priedai.

Jeigu su tais pakeitimais susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 10b straipsnyje numatyta procedūra.

Kol Komisija sprendimo nepriėmė, valstybė narė gali toliau taikyti priemones, kurias įgyvendino.“;

| 2) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su mokslo ir technikos pažanga.
  Jeigu su tais pakeitimais susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 10b straipsnyje numatyta procedūra.“; |
| --- | --- | --- |

2)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

Jeigu su tais pakeitimais susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 10b straipsnyje numatyta procedūra.“;

| b) | 2 dalies antra įtrauka pakeičiama taip:






  „— | naudodamasi jai pagal 10a straipsnį suteiktais įgaliojimais, priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant detoksikacijos procesų priimtinumo kriterijus, papildančius tuos kriterijus, kurie nustatyti gyvūnų pašarams skirtiems produktams, apdorotiems tokiuose procesuose.“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies antra įtrauka pakeičiama taip:

„—

naudodamasi jai pagal 10a straipsnį suteiktais įgaliojimais, priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant detoksikacijos procesų priimtinumo kriterijus, papildančius tuos kriterijus, kurie nustatyti gyvūnų pašarams skirtiems produktams, apdorotiems tokiuose procesuose.“;

| 3) | įterpiami šie straipsniai:

  „10a straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   7 straipsnio 2 dalyje bei 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 2 dalyje bei 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*56)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 7 straipsnio 2 dalį bei 8 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  10b straipsnis

  1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.


  2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 10a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.



  (*56)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiami šie straipsniai:

„10a straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   7 straipsnio 2 dalyje bei 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 2 dalyje bei 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*56)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 7 straipsnio 2 dalį bei 8 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

10b straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 10a straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

(*56)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*56

| 4) | 11 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos. |
| --- | --- |

4)

11 straipsnio 3 ir 4 dalys išbraukiamos.

5.   2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (60)

60

Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos to reglamento nuostatos dėl mokslinių grupių skaičiaus ir pavadinimų ir tas reglamentas papildomas nuostatomis dėl procedūros, kurią tarnyba taiko jai pateiktiems prašymams pateikti mokslinę nuomonę, institucijų įtraukimo į valstybių narių paskirtų kompetentingų organizacijų sąrašą kriterijų, nuostatų dėl suderintų kokybės reikalavimų nustatymo ir finansinę paramą reglamentuojančių finansinių taisyklių. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 28 straipsnio 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 57a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, tarnybos prašymu iš dalies keičiamos pirmos pastraipos nuostatos dėl mokslinių grupių skaičiaus ir pavadinimų.“; |
| --- | --- |

1)

28 straipsnio 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 57a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, tarnybos prašymu iš dalies keičiamos pirmos pastraipos nuostatos dėl mokslinių grupių skaičiaus ir pavadinimų.“;

| 2) | 29 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   Įgyvendindama šį straipsnį, Komisija, pasitarusi su tarnyba, priima:






  a) | pagal 57a straipsnį deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant procedūrą, kurią tarnyba taiko jai pateiktiems prašymams pateikti mokslinę nuomonę; |
| --- | --- | --- |

2)

29 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Įgyvendindama šį straipsnį, Komisija, pasitarusi su tarnyba, priima:

a)

pagal 57a straipsnį deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant procedūrą, kurią tarnyba taiko jai pateiktiems prašymams pateikti mokslinę nuomonę;

| b) | įgyvendinimo aktus, kuriais nustato rekomendacijas, kuriomis vadovaujamasi moksliškai vertinant medžiagas, produktus arba procesus, kuriems pagal Sąjungos teisės aktus yra taikoma išankstinio leidimo arba įtraukimo į sąrašą tvarka, ypač kai Sąjungos teisės aktuose yra numatyta arba leidžiama, kad pareiškėjas tam tikslui pateiktų dokumentų rinkinį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“; |
| --- | --- |

b)

įgyvendinimo aktus, kuriais nustato rekomendacijas, kuriomis vadovaujamasi moksliškai vertinant medžiagas, produktus arba procesus, kuriems pagal Sąjungos teisės aktus yra taikoma išankstinio leidimo arba įtraukimo į sąrašą tvarka, ypač kai Sąjungos teisės aktuose yra numatyta arba leidžiama, kad pareiškėjas tam tikslui pateiktų dokumentų rinkinį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“;

| 3) | 36 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 57a straipsnį suteikiami įgaliojimai siekiant papildyti šį reglamentą priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi institucijų įtraukimo į valstybių narių paskirtų kompetentingų organizacijų sąrašą kriterijai, nuostatos dėl suderintų kokybės reikalavimų nustatymo ir finansinę paramą reglamentuojančios finansinės taisyklės.“; |
| --- | --- |

3)

36 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 57a straipsnį suteikiami įgaliojimai siekiant papildyti šį reglamentą priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi institucijų įtraukimo į valstybių narių paskirtų kompetentingų organizacijų sąrašą kriterijai, nuostatos dėl suderintų kokybės reikalavimų nustatymo ir finansinę paramą reglamentuojančios finansinės taisyklės.“;

| 4) | V skyriaus 1 skirsnio antraštė pakeičiama taip:

  „1 SKIRSNIS

  ĮGALIOJIMŲ DELEGAVIMAS, KOMITETAS IR TARPININKAVIMO PROCEDŪROS“; |
| --- | --- |

4)

V skyriaus 1 skirsnio antraštė pakeičiama taip:

„1 SKIRSNIS

ĮGALIOJIMŲ DELEGAVIMAS, KOMITETAS IR TARPININKAVIMO PROCEDŪROS“;

ĮGALIOJIMŲ DELEGAVIMAS, KOMITETAS IR TARPININKAVIMO PROCEDŪROS“;

| 5) | po 1 skirsnio antraštės įterpiamas šis straipsnis:

  „57a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   28 straipsnio 4 dalyje, 29 straipsnio 6 dalyje ir 36 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 28 straipsnio 4 dalyje, 29 straipsnio 6 dalyje ir 36 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*57)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 28 straipsnio 4 dalį, 29 straipsnio 6 dalį ir 36 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*57)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

5)

po 1 skirsnio antraštės įterpiamas šis straipsnis:

„57a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   28 straipsnio 4 dalyje, 29 straipsnio 6 dalyje ir 36 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 28 straipsnio 4 dalyje, 29 straipsnio 6 dalyje ir 36 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*57)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 28 straipsnio 4 dalį, 29 straipsnio 6 dalį ir 36 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*57)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*57

| 6) | 58 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

6)

58 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

6.   2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiantis Direktyvą 2001/18/EB (61)

61

Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais tas reglamentas papildomas nuostatomis dėl unikalių genetiškai modifikuotų organizmų identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemos diegimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1830/2003 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis
  Unikalūs identifikatoriai
  Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant ir pritaikant unikalių GMO identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą, atsižvelgiant į tarptautinius pokyčius.“; |
| --- | --- |

1)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Unikalūs identifikatoriai

Komisijai pagal 9a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant ir pritaikant unikalių GMO identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą, atsižvelgiant į tarptautinius pokyčius.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „9a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*58)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*58)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„9a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*58)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*58)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*58

| 3) | 10 straipsnio 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

3)

10 straipsnio 2 dalis išbraukiama;

| 4) | 13 straipsnio 2 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

4)

13 straipsnio 2 dalis išbraukiama.

7.   2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (62)

62

Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami to reglamento I–IV priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga, ir tas reglamentas papildomas nuostatomis dėl taisyklių, kuriomis leidžiama taikyti supaprastintą leidimų išdavimo tvarką tiems priedams, kuriuos buvo leista naudoti maiste. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priedas, siekiant jame išdėstytas bendrąsias sąlygas suderinti su mokslo ar technikos pažanga.“; |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priedas, siekiant jame išdėstytas bendrąsias sąlygas suderinti su mokslo ar technikos pažanga.“;

| 2) | 6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, siekiant suderinti pašarų priedų kategorijas ir funkcines grupes, atsižvelgiant į mokslo ar technikos pažangą.“; |
| --- | --- |

2)

6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedas, siekiant suderinti pašarų priedų kategorijas ir funkcines grupes, atsižvelgiant į mokslo ar technikos pažangą.“;

| 3) | 7 straipsnio 5 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant taisykles, kuriomis leidžiama taikyti supaprastintą leidimų išdavimo tvarką tiems priedams, kuriuos buvo leista naudoti maiste.“; |
| --- | --- |

3)

7 straipsnio 5 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant taisykles, kuriomis leidžiama taikyti supaprastintą leidimų išdavimo tvarką tiems priedams, kuriuos buvo leista naudoti maiste.“;

| 4) | 16 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas III priedas.“; |
| --- | --- |

4)

16 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas III priedas.“;

| 5) | 21 straipsnio ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas II priedas.“; |
| --- | --- |

5)

21 straipsnio ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 21a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas II priedas.“;

| 6) | įterpiamas šis straipsnis:

  „21a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   3 straipsnio 5 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 5 dalyje, 16 straipsnio 6 dalyje ir 21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 5 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 5 dalyje, 16 straipsnio 6 dalyje ir 21 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*59)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 3 straipsnio 5 dalį, 6 straipsnio 3 dalį, 7 straipsnio 5 dalį, 16 straipsnio 6 dalį ir 21 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*59)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

6)

įterpiamas šis straipsnis:

„21a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 5 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 5 dalyje, 16 straipsnio 6 dalyje ir 21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 5 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 5 dalyje, 16 straipsnio 6 dalyje ir 21 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*59)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 3 straipsnio 5 dalį, 6 straipsnio 3 dalį, 7 straipsnio 5 dalį, 16 straipsnio 6 dalį ir 21 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*59)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*59

| 7) | 22 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

7)

22 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

8.   2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų, naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba jų paviršiuje (63)

63

Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 2065/2003 tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais, pateikus tarnybai prašymą dėl mokslinės ir (arba) techninės pagalbos, iš dalies keičiami to reglamento priedai ir tas reglamentas papildomas nuostatomis dėl įteisintų analitinių metodų kokybės kriterijų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 17 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant II priedo 4 punkte nurodytų įteisintų analitinių metodų, įskaitant tiriamas medžiagas, kokybės kriterijus. Tuose deleguotuosiuose aktuose atsižvelgiama į turimus mokslinius faktus.“; |
| --- | --- |

1)

17 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant II priedo 4 punkte nurodytų įteisintų analitinių metodų, įskaitant tiriamas medžiagas, kokybės kriterijus. Tuose deleguotuosiuose aktuose atsižvelgiama į turimus mokslinius faktus.“;

| 2) | 18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, pateikus tarnybai prašymą dėl mokslinės ir (arba) techninės pagalbos, iš dalies keičiami priedai.“; |
| --- | --- |

2)

18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisijai pagal 18a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, pateikus tarnybai prašymą dėl mokslinės ir (arba) techninės pagalbos, iš dalies keičiami priedai.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:

  „18a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   17 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*60)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 17 straipsnio 3 dalį ir 18 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*60)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   17 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*60)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 17 straipsnio 3 dalį ir 18 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*60)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*60

| 4) | 19 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

4)

19 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

9.   2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (64)

64

Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 853/2004 tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami to reglamento II ir III priedai ir tas reglamentas papildomas nuostatomis dėl medžiagų, kurios nėra geriamasis vanduo, naudojimo gyvūninės kilmės produktų paviršiaus taršai pašalinti, dėl specialių garantijų, susijusių su tam tikrų gyvūninės kilmės maisto produktų pateikimu rinkai Švedijoje arba Suomijoje, dalinių pakeitimų ir dėl nukrypti nuo to reglamento II ir III priedų leidžiančių nuostatų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 853/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Maisto tvarkymo subjektai gyvūninės kilmės produktų paviršiaus taršai pašalinti neturi naudoti jokios kitos medžiagos, išskyrus geriamąjį vandenį arba, jeigu nustatyta Reglamente (EB) Nr. 852/2004 ar šiame reglamente, švarų vandenį, jei medžiagos naudojimas nebuvo patvirtintas Komisijos. Tuo tikslu Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas. Maisto tvarkymo subjektai taip pat turi laikytis visų naudojimo reikalavimų, kuriuos galima nustatyti pirmiau minėta tvarka. Jeigu maisto tvarkymo subjektai naudotų patvirtintą medžiagą, jie vis tiek turėtų laikytis šio reglamento reikalavimų.“; |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Maisto tvarkymo subjektai gyvūninės kilmės produktų paviršiaus taršai pašalinti neturi naudoti jokios kitos medžiagos, išskyrus geriamąjį vandenį arba, jeigu nustatyta Reglamente (EB) Nr. 852/2004 ar šiame reglamente, švarų vandenį, jei medžiagos naudojimas nebuvo patvirtintas Komisijos. Tuo tikslu Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas. Maisto tvarkymo subjektai taip pat turi laikytis visų naudojimo reikalavimų, kuriuos galima nustatyti pirmiau minėta tvarka. Jeigu maisto tvarkymo subjektai naudotų patvirtintą medžiagą, jie vis tiek turėtų laikytis šio reglamento reikalavimų.“;

| 2) | 8 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šio straipsnio 1 ir 2 dalys, siekiant atnaujinti tose dalyse išdėstytus reikalavimus, atsižvelgiant į valstybių narių kontrolės programų pakeitimus arba mikrobiologinių kriterijų priėmimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 852/2004.“; |
| --- | --- | --- |

2)

8 straipsnio 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šio straipsnio 1 ir 2 dalys, siekiant atnaujinti tose dalyse išdėstytus reikalavimus, atsižvelgiant į valstybių narių kontrolės programų pakeitimus arba mikrobiologinių kriterijų priėmimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 852/2004.“;

| 3) | 9 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

3)

9 straipsnis išbraukiamas;

| 4) | 10 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II ir III priedai. Daliniais pakeitimais siekiama užtikrinti, kad būtų pasiekti šio reglamento tikslai, ir sudaryti tam palankesnes sąlygas, atsižvelgiant į atitinkamus rizikos faktorius; jie pagrindžiami atsižvelgiant į:






  a) | maisto tvarkymo subjektų ir (arba) kompetentingų institucijų patirtį, visų pirma įgytą įgyvendinant RVASVT pagrįstas sistemas pagal 5 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

4)

10 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II ir III priedai. Daliniais pakeitimais siekiama užtikrinti, kad būtų pasiekti šio reglamento tikslai, ir sudaryti tam palankesnes sąlygas, atsižvelgiant į atitinkamus rizikos faktorius; jie pagrindžiami atsižvelgiant į:

a)

maisto tvarkymo subjektų ir (arba) kompetentingų institucijų patirtį, visų pirma įgytą įgyvendinant RVASVT pagrįstas sistemas pagal 5 straipsnį;

| b) | Komisijos įgytą patirtį, visų pirma susijusią su jos audito rezultatais; |
| --- | --- |

b)

Komisijos įgytą patirtį, visų pirma susijusią su jos audito rezultatais;

| c) | technologinę pažangą ir jų praktinio panaudojimo pasekmes bei vartotojų lūkesčius, susijusius su maisto sudėtimi; |
| --- | --- |

c)

technologinę pažangą ir jų praktinio panaudojimo pasekmes bei vartotojų lūkesčius, susijusius su maisto sudėtimi;

| d) | mokslininkų nuomones, ypač dėl naujo rizikos veiksnių vertinimo; |
| --- | --- |

d)

mokslininkų nuomones, ypač dėl naujo rizikos veiksnių vertinimo;

| e) | maisto produktams taikomus mikrobiologinius ir temperatūros kriterijus; |
| --- | --- |

e)

maisto produktams taikomus mikrobiologinius ir temperatūros kriterijus;

| f) | vartojimo įpročių pokyčius. |
| --- | --- |

f)

vartojimo įpročių pokyčius.

Pirmoje pastraipoje nurodyti daliniai pakeitimai yra susiję su:

| a) | gyvūninės kilmės produktų identifikavimo žymėjimo reikalavimais; |
| --- | --- |

a)

gyvūninės kilmės produktų identifikavimo žymėjimo reikalavimais;

| b) | RVASVT pagrįstų procedūrų tikslais; |
| --- | --- |

b)

RVASVT pagrįstų procedūrų tikslais;

| c) | maisto grandinės informacijos reikalavimais; |
| --- | --- |

c)

maisto grandinės informacijos reikalavimais;

| d) | specialiais patalpų, įskaitant transporto priemones, kuriose gaminami, tvarkomi, perdirbami, laikomi ar platinami gyvūninės kilmės produktai, higienos reikalavimais; |
| --- | --- |

d)

specialiais patalpų, įskaitant transporto priemones, kuriose gaminami, tvarkomi, perdirbami, laikomi ar platinami gyvūninės kilmės produktai, higienos reikalavimais;

| e) | specialios operacijų, susijusių su gyvūninės kilmės produktų gamyba, tvarkymu, perdirbimu, laikymu, transportavimu ar platinimu, higienos reikalavimais; |
| --- | --- |

e)

specialios operacijų, susijusių su gyvūninės kilmės produktų gamyba, tvarkymu, perdirbimu, laikymu, transportavimu ar platinimu, higienos reikalavimais;

| f) | dar šiltos mėsos vežimo taisyklėmis; |
| --- | --- |

f)

dar šiltos mėsos vežimo taisyklėmis;

| g) | sveikatos standartais arba patikrinimais, jeigu yra mokslinių įrodymų, patvirtinančių, kad sveikatos standartai arba patikrinimai reikalingi visuomenės sveikatai apsaugoti; |
| --- | --- |

g)

sveikatos standartais arba patikrinimais, jeigu yra mokslinių įrodymų, patvirtinančių, kad sveikatos standartai arba patikrinimai reikalingi visuomenės sveikatai apsaugoti;

| h) | III priedo VII skirsnio IX skyriaus reikalavimų taikymu ir gyviems dvigeldžiams moliuskams, išskyrus šukutes; |
| --- | --- |

h)

III priedo VII skirsnio IX skyriaus reikalavimų taikymu ir gyviems dvigeldžiams moliuskams, išskyrus šukutes;

| i) | kriterijais, apibrėžiančiais, kada epidemiologinių duomenų pakanka, kad būtų patvirtinama, jog žvejybos rajonas parazitų atžvilgiu nekelia pavojaus sveikatai, ir vėliau nustatant, kada kompetentinga institucija gali leisti maisto tvarkymo subjektams nešaldyti žuvininkystės produktų pagal III priedo VIII skirsnio III skyriaus D dalį; |
| --- | --- |

i)

kriterijais, apibrėžiančiais, kada epidemiologinių duomenų pakanka, kad būtų patvirtinama, jog žvejybos rajonas parazitų atžvilgiu nekelia pavojaus sveikatai, ir vėliau nustatant, kada kompetentinga institucija gali leisti maisto tvarkymo subjektams nešaldyti žuvininkystės produktų pagal III priedo VIII skirsnio III skyriaus D dalį;

| j) | bendradarbiaujant su kontroline Sąjungos laboratorija nustatytais papildomais gyvų dvigeldžių moliuskų sveikatos standartais, įskaitant:






  i) | ribines kitų jūrinių biotoksinų vertes ir jų tyrimo metodus; |
| --- | --- | --- |

j)

bendradarbiaujant su kontroline Sąjungos laboratorija nustatytais papildomais gyvų dvigeldžių moliuskų sveikatos standartais, įskaitant:

i)

ribines kitų jūrinių biotoksinų vertes ir jų tyrimo metodus;

| ii) | virusologinio tyrimo procedūras ir virusologinius standartus ir |
| --- | --- |

ii)

virusologinio tyrimo procedūras ir virusologinius standartus ir

| iii) | mėginių ėmimo planus bei metodus ir analizės paklaidas, kurios turi būti taikomos nustatant, ar laikomasi sveikatos standartų. |
| --- | --- |

iii)

mėginių ėmimo planus bei metodus ir analizės paklaidas, kurios turi būti taikomos nustatant, ar laikomasi sveikatos standartų.

2.   Komisijai pagal 11a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas leidžiant taikyti nuo II ir III priedų nukrypti leidžiančias nuostatas, atsižvelgiant į atitinkamus rizikos faktorius, jeigu tokios nukrypti leidžiančios nuostatos netrukdo siekti tokių šiame reglamente numatytų tikslų:

| a) | sudaryti palankesnes sąlygas mažosioms įmonėms įvykdyti prieduose nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

sudaryti palankesnes sąlygas mažosioms įmonėms įvykdyti prieduose nustatytus reikalavimus;

| b) | užtikrinti tradicinių metodų naudojimo visuose maisto gamybos, perdirbimo ar paskirstymo etapuose tęstinumą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti tradicinių metodų naudojimo visuose maisto gamybos, perdirbimo ar paskirstymo etapuose tęstinumą;

| c) | prisitaikyti prie regionuose, kuriems taikomi konkretūs geografiniai apribojimai, įsteigto maisto produktų verslo poreikių; |
| --- | --- |

c)

prisitaikyti prie regionuose, kuriems taikomi konkretūs geografiniai apribojimai, įsteigto maisto produktų verslo poreikių;

| d) | sudaryti palankesnes sąlygas dirbti įmonėms, gaminančioms žaliavą, kuri skirta ypač rafinuotiems maisto produktams gaminti ir kuri buvo apdorota siekiant užtikrinti jos saugą.“; |
| --- | --- |

d)

sudaryti palankesnes sąlygas dirbti įmonėms, gaminančioms žaliavą, kuri skirta ypač rafinuotiems maisto produktams gaminti ir kuri buvo apdorota siekiant užtikrinti jos saugą.“;

| 5) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įvadinė formuluotė pakeičiama taip:
  „Nedarant poveikio bendram 9 straipsnio ir 10 straipsnio 1 dalies taikymui, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos šios priemonės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros, kad:“; |
| --- | --- | --- |

5)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įvadinė formuluotė pakeičiama taip:

„Nedarant poveikio bendram 9 straipsnio ir 10 straipsnio 1 dalies taikymui, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos šios priemonės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros, kad:“;

| b) | 1, 5, 6, 7 ir 8 punktai išbraukiami; |
| --- | --- |

b)

1, 5, 6, 7 ir 8 punktai išbraukiami;

| 6) | įterpiamas šis straipsnis:

  „11a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   3 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 3 dalies a punkte bei 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 3 dalies a punkte bei 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*61)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 3 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 3 dalies a punktą bei 10 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*61)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

6)

įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 3 dalies a punkte bei 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 3 dalies a punkte bei 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*61)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 3 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 3 dalies a punktą bei 10 straipsnio 1 ir 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*61)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*61

| 7) | 12 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

7)

12 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

10.   2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 183/2005, nustatantis pašarų higienos reikalavimus (65)

65

Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 183/2005 tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami to reglamento I, II ir III priedai, siekiant juos suderinti su technikos pažanga, ir tas reglamentas papildomas nuostatomis dėl konkrečių mikrobiologinių kriterijų ir tikslų apibrėžimo, reikalingo pašarų verslo ūkio subjektų patvirtinimo ir leidimo taikyti nuo to reglamento I, II ir III priedų nukrypti leidžiančias nuostatas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 183/2005 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 5 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 30a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas apibrėžiant pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytus kriterijus ir tikslus.“; |
| --- | --- |

1)

5 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 30a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas apibrėžiant pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytus kriterijus ir tikslus.“;

| 2) | 10 straipsnio 3 punktas pakeičiamas taip:






  „3. | patvirtinimas reikalingas remiantis deleguotuoju reglamentu, kurį priimti Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 30a straipsnį siekiant papildyti šį reglamentą.“; |
| --- | --- | --- |

2)

10 straipsnio 3 punktas pakeičiamas taip:

„3.

patvirtinimas reikalingas remiantis deleguotuoju reglamentu, kurį priimti Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 30a straipsnį siekiant papildyti šį reglamentą.“;

| 3) | 27 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 30a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I, II ir III priedai.“; |
| --- | --- |

3)

27 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 30a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I, II ir III priedai.“;

| 4) | 28 straipsnis pakeičiamas taip:

  „28 straipsnis
  Išimtys dėl I, II ir III priedų
  Komisijai pagal 30a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas dėl ypatingų priežasčių leidžiant taikyti nuo I, II ir III priedų nukrypti leidžiančias nuostatas su sąlyga, kad jos nesutrukdys pasiekti šio reglamento tikslų.“; |
| --- | --- |

4)

28 straipsnis pakeičiamas taip:

„28 straipsnis

Išimtys dėl I, II ir III priedų

Komisijai pagal 30a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas dėl ypatingų priežasčių leidžiant taikyti nuo I, II ir III priedų nukrypti leidžiančias nuostatas su sąlyga, kad jos nesutrukdys pasiekti šio reglamento tikslų.“;

| 5) | įterpiamas šis straipsnis:

  „30a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   5 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 3 punkte bei 27 ir 28 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 3 punkte bei 27 ir 28 straipsniuose nurodytų įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*62)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 5 straipsnio 3 dalį, 10 straipsnio 3 punktą ir 27 ir 28 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*62)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

5)

įterpiamas šis straipsnis:

„30a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   5 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 3 punkte bei 27 ir 28 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 3 punkte bei 27 ir 28 straipsniuose nurodytų įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*62)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 5 straipsnio 3 dalį, 10 straipsnio 3 punktą ir 27 ir 28 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*62)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*62

| 6) | 31 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

6)

31 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

11.   2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1394/2007 dėl pažangiosios terapijos vaistinių preparatų, iš dalies keičiantis Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (66)

66

Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1394/2007 tikslus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami to reglamento priedai, siekiant juos suderinti su technikos ir mokslo pažanga. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1394/2007 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 24 straipsnis pakeičiamas taip:

  „24 straipsnis
  Priedų pakeitimai
  Komisijai pagal 25a straipsnį suteikiami įgaliojimai, pasikonsultavus su Agentūra, priimti deleguotuosius aktus, kuriais priedai suderinami su technikos ir mokslo pažanga.“; |
| --- | --- |

1)

24 straipsnis pakeičiamas taip:

„24 straipsnis

Priedų pakeitimai

Komisijai pagal 25a straipsnį suteikiami įgaliojimai, pasikonsultavus su Agentūra, priimti deleguotuosius aktus, kuriais priedai suderinami su technikos ir mokslo pažanga.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „25a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   24 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 24 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*63)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 24 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*63)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„25a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   24 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 24 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*63)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 24 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*63)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*63

| 3) | 26 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

26 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

12.   2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (67)

67

Siekiant nustatyti Sąjungos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiami Direktyvos 2009/128/EB I–IV priedų pakeitimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose.

Todėl Direktyva 2009/128/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Komisijai pagal 20a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas I priedas.“; |
| --- | --- |

1)

5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai pagal 20a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas I priedas.“;

| 2) | 8 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

  „7.   Komisijai pagal 20a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas II priedas.“; |
| --- | --- |

2)

8 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

„7.   Komisijai pagal 20a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas II priedas.“;

| 3) | 14 straipsnio 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 20a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas III priedas.“; |
| --- | --- |

3)

14 straipsnio 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 20a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas III priedas.“;

| 4) | 15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai pagal 20a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas IV priedas.“; |
| --- | --- |

4)

15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai pagal 20a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, iš dalies keičiamas IV priedas.“;

| 5) | įterpiamas šis straipsnis:

  „20a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   5 straipsnio 3 dalyje, 8 straipsnio 7 dalyje, 14 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.


  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 3 dalyje, 8 straipsnio 7 dalyje, 14 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*64)) nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 5 straipsnio 3 dalį, 8 straipsnio 7 dalį, 14 straipsnio 4 dalį ir 15 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.



  (*64)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;" |
| --- | --- |

5)

įterpiamas šis straipsnis:

„20a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   5 straipsnio 3 dalyje, 8 straipsnio 7 dalyje, 14 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 3 dalyje, 8 straipsnio 7 dalyje, 14 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros ( (*64)) nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 5 straipsnio 3 dalį, 8 straipsnio 7 dalį, 14 straipsnio 4 dalį ir 15 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(*64)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;"

*64

| 6) | 21 straipsnio 2 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

6)

21 straipsnio 2 dalis išbraukiama.

XI.   MOKESČIAI IR MUITŲ SĄJUNGA

2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos (68)

68

Pagal Sprendimo Nr. 70/2008/EB 15 straipsnį Komisijai suteikti įgaliojimai, laikantis Tarybos sprendimo 1999/468/EB (69), pratęsti tam tikrus terminus. Suteiktais įgaliojimais nebuvo pasinaudota ir jie nebėra reikalingi. Todėl Komisijai jokių įgaliojimų suteikti nereikia. Vietoj to įgaliojimai Sprendime Nr. 70/2008/EB turėtų būti atšaukti, o to sprendimo 15 ir 16 straipsniai išbraukti.

69

Todėl Sprendimo Nr. 70/2008/EB 15 ir 16 straipsniai išbraukiami.

---

(*1)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*1

(*2)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*2

(*3)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*3

(*4)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*4

(*5)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*5

(*6)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*6

(*7)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*7

(*8)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*8

(*9)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*9

(*10)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*10

(*11)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*11

(*12)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*12

(*13)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*13

(*14)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*14

(*15)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*15

(*16)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*16

(*17)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*17

(*18)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*18

(*19)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*19

(*20)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*20

(*21)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*21

(*22)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*22

(*23)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*23

(*24)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*24

(*25)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*25

(*26)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*26

(*27)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*27

(*28)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*28

(*29)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“

*29

(*30)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*30

(*31)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*31

(*32)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*32

(*33)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*33

(*34)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*34

(*35)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*35

(*36)  
  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).“;

*36

(*37)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*37

(*38)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*38

(*39)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*39

(*40)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*40

(*41)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*41

(*42)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*42

(*43)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*43

(*44)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*44

(*45)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*45

(*46)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*46

(*47)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*47

(*48)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*48

(*49)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*49

(*50)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*50

(*51)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).“;

*51

(*52)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*52

(*53)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*53

(*54)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*54

(*55)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“

*55

(*56)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*56

(*57)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*57

(*58)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*58

(*59)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*59

(*60)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*60

(*61)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*61

(*62)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*62

(*63)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;

*63

(*64)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.“;“

*64

---

(1)  
  OL L 113, 2002 4 30, p. 1.

1

(2)  
  OL L 172, 2008 7 2, p. 15.

2

(3)  
  OL L 163, 1996 7 2, p. 1.

3

(4)  
  OJ L 393, 30.12.1989, p. 1.

4

(5)  
  2003 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas, įsteigiantis Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamąjį komitetą (OL C 218, 2003 9 13, p. 1).

5

(6)  
  OL L 393, 1989 12 30, p. 18.

6

(7)  
  OL L 156, 1990 6 21, p. 9.

7

(8)  
  OL L 156, 1990 6 21, p. 14.

8

(9)  
  OL L 113, 1992 4 30, p. 19.

9

(10)  
  OL L 245, 1992 8 26, p. 6.

10

(11)  
  OL L 245, 1992 8 26, p. 23.

11

(12)  
  OL L 216, 1994 8 20, p. 12.

12

(13)  
  OL L 131, 1998 5 5, p. 11.

13

(14)  
  OL L 177, 2002 7 6, p. 13.

14

(15)  
  OL L 42, 2003 2 15, p. 38.

15

(16)  
  OL L 158, 2004 4 30, p. 50.

16

(17)  
  OL L 114, 2006 4 27, p. 38.

17

(18)  
  OL L 330, 2009 12 16, p. 28.

18

(19)  
  OL L 342, 2009 12 22, p. 46.

19

(20)  
  OL L 365, 1994 12 31, p. 24.

20

(21)  
  OL L 189, 2002 7 18, p. 12.

21

(22)  
  OL L 143, 2004 4 30, p. 87.

22

(23)  
  OL L 33, 2006 2 4, p. 1.

23

(24)  
  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

24

(25)  
  OL L 285, 2009 10 31, p. 36.

25

(26)  
  OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

26

(27)  
  OL L 145, 2008 6 4, p. 65.

27

(28)  
  OL L 46, 1976 2 21, p. 1.

28

(29)  
  OL L 162, 2000 7 3, p. 1.

29

(30)  
  OL L 50, 2004 2 20, p. 28.

30

(31)  
  OL L 157, 2006 6 9, p. 24.

31

(32)  
  OL L 106, 2009 4 28, p. 7.

32

(33)  
  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

33

(34)  
  OL L 35, 2009 2 4, p. 32.

34

(35)  
  OL L 216, 2009 8 20, p. 76.

35

(36)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

36

(37)  
  OL L 348, 1992 11 28, p. 1.

37

(38)  
  OL L 133, 2008 5 22, p. 66.

38

(39)  
  OL L 249, 1995 10 17, p. 35.

39

(40)  
  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

40

(41)  
  OL L 208, 2002 8 5, p. 10.

41

(42)  
  OL L 324, 2002 11 29, p. 1.

42

(43)  
  OL L 123, 2003 5 17, p. 22.

43

(44)  
  OL L 226, 2003 9 10, p. 4.

44

(45)  
  OL L 138, 2004 4 30, p. 1.

45

(46)  
  OL L 138, 2004 4 30, p. 19.

46

(47)  
  OL L 255, 2005 9 30, p. 152.

47

(48)  
  OL L 310, 2005 11 25, p. 28.

48

(49)  
  OL L 344, 2005 12 27, p. 15.

49

(50)  
  OL L 64, 2006 3 4, p. 1.

50

(51)  
  OL L 260, 2008 9 30, p. 13.

51

(52)  
  OL L 131, 2009 5 28, p. 47.

52

(53)  
  OL L 131, 2009 5 28, p. 11.

53

(54)  
  OL L 131, 2009 5 28, p. 24.

54

(55)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).

55

(56)  
  OL L 18, 2000 1 22, p. 1.

56

(57)  
  OL L 106, 2001 4 17, p. 1.

57

(58)  
  OL L 311, 2001 11 28, p. 67.

58

(59)  
  OL L 140, 2002 5 30, p. 10.

59

(60)  
  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

60

(61)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

61

(62)  
  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

62

(63)  
  OL L 309, 2003 11 26, p. 1.

63

(64)  
  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

64

(65)  
  OL L 35, 2005 2 8, p. 1.

65

(66)  
  OL L 324, 2007 12 10, p. 121.

66

(67)  
  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

67

(68)  
  OL L 23, 2008 1 26, p. 21.

68

(69)  
  1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

69

---