# Europeiska unionens L 259/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 259 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången10 oktober 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 259

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången10 oktober 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/1689 av den 29 maj 2019 om rättelse av den rumänska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2018/1229 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 vad gäller tekniska tillsynsstandarder om avvecklingsdisciplin (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1690 av den 9 oktober 2019 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet alfacypermetrin som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2019/1691 av den 9 oktober 2019 om ändring av bilaga V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1692 av den 9 oktober 2019 om tillämpningen av vissa bestämmelser om registrering och gemensamt unyttjande av data i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 efter det att den slutliga tidsfristen för registrering av infasningsämnen har löpt ut (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1693 av den 9 oktober 2019 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina | 15 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/1694 av den 4 oktober 2019 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Ungern | 58 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/1695 av den 4 oktober 2019 om utnämning av fyra ledamöter och fem suppleanter i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna | 59 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/1696 av den 4 oktober 2019 om utnämning av en ledamot och fem suppleante i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien | 61 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2019/1697 av den 7 oktober 2019 om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland | 63 |
| | * | Kommissionens Genomförandebeslut (EU) 2019/1698 av den 9 oktober 2019 om europeiska produktstandarder utarbetade till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (
  1
  ) | 65 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/1689 av den 29 maj 2019 om rättelse av den rumänska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2018/1229 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 vad gäller tekniska tillsynsstandarder om avvecklingsdisciplin (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1690 av den 9 oktober 2019 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet alfacypermetrin som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens förordning (EU) 2019/1691 av den 9 oktober 2019 om ändring av bilaga V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1692 av den 9 oktober 2019 om tillämpningen av vissa bestämmelser om registrering och gemensamt unyttjande av data i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 efter det att den slutliga tidsfristen för registrering av infasningsämnen har löpt ut (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1693 av den 9 oktober 2019 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina

15

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2019/1694 av den 4 oktober 2019 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Ungern

58

*

Rådets beslut (EU) 2019/1695 av den 4 oktober 2019 om utnämning av fyra ledamöter och fem suppleanter i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna

59

*

Rådets beslut (EU) 2019/1696 av den 4 oktober 2019 om utnämning av en ledamot och fem suppleante i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien

61

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2019/1697 av den 7 oktober 2019 om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland

63

*

Kommissionens Genomförandebeslut (EU) 2019/1698 av den 9 oktober 2019 om europeiska produktstandarder utarbetade till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (
  1
  )

1

65

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Delegerat beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 42/19/KOL av den 17 juni 2019 om att undanta offentliga busstrafiktjänster i Norge från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU [2019/...] | 75 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Delegerat beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 42/19/KOL av den 17 juni 2019 om att undanta offentliga busstrafiktjänster i Norge från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU [2019/...]

75

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning EU) 2019/1688 av den 8 oktober 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import på import av blandningar av karbamid och ammoniumnitrat med ursprung i Ryssland, Trinidad och Tobago och Amerikas förenta stater ( EUT L 258, 9.10.2019 ) | 86 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning EU) 2019/1688 av den 8 oktober 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import på import av blandningar av karbamid och ammoniumnitrat med ursprung i Ryssland, Trinidad och Tobago och Amerikas förenta stater ( EUT L 258, 9.10.2019 )

( EUT L 258, 9.10.2019 )

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/1689

av den 29 maj 2019

om rättelse av den rumänska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2018/1229 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 vad gäller tekniska tillsynsstandarder om avvecklingsdisciplin

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 av den 23 juli 2014 om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG och 2014/65/EU och förordning (EU) nr 236/2012 (1), särskilt artiklarna 6.5 och 7.15, och

av följande skäl:

| (1) | Den rumänska språkversionen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/1229 (2) innehåller ett fel i artikel 42 vad gäller rättsaktens ikraftträdande. |
| --- | --- |

(1)

Den rumänska språkversionen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/1229 (2) innehåller ett fel i artikel 42 vad gäller rättsaktens ikraftträdande.

| (2) | Delegerad förordning (EU) 2018/1229 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(2)

Delegerad förordning (EU) 2018/1229 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(Berör ej den svenska versionen.)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 maj 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 257, 28.8.2014, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/1229 av den 25 maj 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 vad gäller tekniska tillsynsstandarder om avvecklingsdisciplin (EUT L 230, 13.9.2018, s. 1).

2

---

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1690

av den 9 oktober 2019

om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet alfacypermetrin som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 20.1 jämförd med artikel 24.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2004/58/EG (2) togs alfacypermetrin upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2004/58/EG (2) togs alfacypermetrin upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet alfacypermetrin enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2020. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet alfacypermetrin enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 juli 2020.

| (4) | En ansökan om förnyelse av godkännandet av alfacypermetrin lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyelse av godkännandet av alfacypermetrin lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten sammanställde ett utkast till en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 7 maj 2017. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten sammanställde ett utkast till en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 7 maj 2017.

| (7) | Myndigheten skickade utkastet till den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten skickade utkastet till den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten.

| (8) | Den 7 augusti 2018 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida alfacypermetrin kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram rapporten om förnyelse av alfacypermetrin för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 24 och 25 januari 2019. |
| --- | --- |

(8)

Den 7 augusti 2018 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida alfacypermetrin kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram rapporten om förnyelse av alfacypermetrin för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 24 och 25 januari 2019.

| (9) | Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till rapport om förnyelse. |
| --- | --- |

(9)

Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till rapport om förnyelse.

| (10) | När det gäller de nya kriterierna för fastställande av hormonstörande egenskaper som infördes genom kommissionens förordning (EU) 2018/605 (7) drar myndigheten slutsatsen att det är högst osannolikt att alfacypermetrin är ett hormonstörande ämne med östrogena, steroidogena och tyroidogena effekter. Dessutom tyder tillgängliga belägg på att det är osannolikt att alfacypermetrin är ett hormonstörande ämne med androgen effekt. Kommissionen anser därför att alfacypermetrin inte kan anses ha hormonstörande egenskaper. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller de nya kriterierna för fastställande av hormonstörande egenskaper som infördes genom kommissionens förordning (EU) 2018/605 (7) drar myndigheten slutsatsen att det är högst osannolikt att alfacypermetrin är ett hormonstörande ämne med östrogena, steroidogena och tyroidogena effekter. Dessutom tyder tillgängliga belägg på att det är osannolikt att alfacypermetrin är ett hormonstörande ämne med androgen effekt. Kommissionen anser därför att alfacypermetrin inte kan anses ha hormonstörande egenskaper.

| (11) | Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet. |
| --- | --- |

(11)

Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet.

| (12) | Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av alfacypermetrin bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller alfacypermetrin får godkännas. Begränsningen till användning som enbart insekticid bör därför inte bibehållas. |
| --- | --- |

(12)

Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av alfacypermetrin bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller alfacypermetrin får godkännas. Begränsningen till användning som enbart insekticid bör därför inte bibehållas.

| (13) | Kommissionen anser dock att alfacypermetrin är ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009. Vissa av dess toxikologiska referensvärden är betydligt lägre än för de flesta godkända verksamma ämnena inom ämnesgrupper. Alfacypermetrin uppfyller därför villkoret i punkt 4 första strecksatsen i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen anser dock att alfacypermetrin är ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009. Vissa av dess toxikologiska referensvärden är betydligt lägre än för de flesta godkända verksamma ämnena inom ämnesgrupper. Alfacypermetrin uppfyller därför villkoret i punkt 4 första strecksatsen i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009.

| (14) | Godkännandet av alfacypermetrin som ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör därför förnyas. |
| --- | --- |

(14)

Godkännandet av alfacypermetrin som ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör därför förnyas.

| (15) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att föreskriva vissa villkor. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter begäras in. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att föreskriva vissa villkor. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter begäras in.

| (16) | Kommissionen anser på grundval av den tillgängliga vetenskapliga information som sammanfattats i myndighetens slutsats att alfacypermetrin inte har några hormonstörande egenskaper. Sökanden bör dock, i syfte att öka tilltron till denna slutsats, i enlighet med punkt 2.2 b i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 lämna en uppdaterad bedömning, i fråga om den androgena effekten, av kriterierna i punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2018/605, och i enlighet med den gemensamma vägledningen för identifiering av hormonstörande ämnen (8). |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen anser på grundval av den tillgängliga vetenskapliga information som sammanfattats i myndighetens slutsats att alfacypermetrin inte har några hormonstörande egenskaper. Sökanden bör dock, i syfte att öka tilltron till denna slutsats, i enlighet med punkt 2.2 b i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 lämna en uppdaterad bedömning, i fråga om den androgena effekten, av kriterierna i punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2018/605, och i enlighet med den gemensamma vägledningen för identifiering av hormonstörande ämnen (8).

| (17) | Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (18) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 (9) förlängdes godkännandeperioden för alfacypermetrin till den 31 juli 2020 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen börja tillämpas tidigare än det datumet. |
| --- | --- |

(18)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 (9) förlängdes godkännandeperioden för alfacypermetrin till den 31 juli 2020 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen börja tillämpas tidigare än det datumet.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet som ett kandidatämne för substitution

Godkännandet av det verksamma ämnet alfacypermetrin som ett kandidatämne för substitution förnyas enligt bilaga I.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 november 2019.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 oktober 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2004/58/EG av den 23 april 2004 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa alfa-cypermetrin, benalaxyl, bromoxynil, desmedifam, ioxynil och fenmedifam som verksamma ämnen (EUT L 120, 24.4.2004, s. 26).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 16(2018):8, artikelnr 5403.

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).

7

(8)  
  Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5311

8

Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/707 av den 7 maj 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, beflubutamid, benalaxyl, bentiavalikarb, bifenazat, boskalid, bromoxinil, kaptan, cyazofamid, desmedifam, dimetoat, dimetomorf, diuron, etefon, etoxazol, famoxadon, fenamifos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-M, metiokarb, metribuzin, milbemektin, Paecilomyces lilacinus stam 251, fenmedifam, fosmet, pirimifosmetyl, propamokarb, protiokonazol, S-metolaklor och tebukonazol (EUT L 120, 8.5.2019, s. 16).

9

Paecilomyces lilacinus

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| alfacypermetrin
  CAS-nr 67375-30-8
  CIPAC-nr 454 | Racemat omfattande
  (R)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1S,3S)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat och (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl (1R,3R)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2 dimetylcyklopropankarboxylat
  eller
  (R)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1S)-cis-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat
  och (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R)-cis-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat | ≥ 980 g/kg
  Föroreningen hexan anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 1 g/kg i den tekniska produkten. | 1 november 2019 | 31 oktober 2026 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 9.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om alfacypermetrin, särskilt tilläggen I och II. Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

alfacypermetrin

CAS-nr 67375-30-8

CIPAC-nr 454

Racemat omfattande

(R)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1S,3S)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat och (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl (1R,3R)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2 dimetylcyklopropankarboxylat

eller

(R)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1S)-cis-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

och (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R)-cis-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

≥ 980 g/kg

Föroreningen hexan anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 1 g/kg i den tekniska produkten.

1 november 2019

31 oktober 2026

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 9.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om alfacypermetrin, särskilt tilläggen I och II. Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

| — | Bedömningen av risken för konsumenterna. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av risken för konsumenterna.

| — | Skyddet av vattenlevande organismer, bin samt leddjur som inte är målarter. |
| --- | --- |

—

Skyddet av vattenlevande organismer, bin samt leddjur som inte är målarter.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten om följande:

| 1. | Den toxikologiska profilen för metaboliter innehållande 3-fenoxibensoyl. |
| --- | --- |

1.

Den toxikologiska profilen för metaboliter innehållande 3-fenoxibensoyl.

| 2. | Den potentiella relativa toxiciteten för enskilda cypermetrinisomerer, särskilt enantiomeren (1S-cis-αR). |
| --- | --- |

2.

Den potentiella relativa toxiciteten för enskilda cypermetrinisomerer, särskilt enantiomeren (1S-cis-αR).

| 3. | Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten eller grundvatten används som dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten eller grundvatten används som dricksvatten.

| 4. | Punkt 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom förordning (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

Punkt 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom förordning (EU) 2018/605.

Sökanden ska inkomma med uppgifterna enligt punkt 1 senast den 30 oktober 2020, uppgifterna enligt punkt 2 senast två år efter att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av isomerblandningarna, och uppgifterna enligt punkt 3 senast två år efter att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten.

När det gäller punkt 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom förordning (EU) 2018/605, ska det lämnas en uppdaterad bedömning av den information som lämnats in och, i tillämpliga fall, kompletterande uppgifter för att bekräfta avsaknaden av androgena hormonstörande effekter senast den 30 oktober 2021.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i förnyelserapporten.

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

1.

I del A ska post 83 om alfacypermetrin utgå.

2.

I del E ska följande post läggas till:

| Nr | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (*1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”12 | alfacypermetrin
  CAS-nr 67375-30-8
  CIPAC-nr 454 | Racemat omfattande
  (R)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1S,3S)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat och (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl (1R,3R)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2 dimetylcyklopropankarboxylat
  eller
  (R)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1S)-cis-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat
  och (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R)-cis-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat | ≥ 980 g/kg
  Föroreningen hexan anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 1 g/kg i den tekniska produkten. | 1 november 2019 | 31 oktober 2026 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 9.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om alfacypermetrin, särskilt tilläggen I och II. Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |

Nr

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (*1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”12

alfacypermetrin

CAS-nr 67375-30-8

CIPAC-nr 454

Racemat omfattande

(R)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1S,3S)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat och (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl (1R,3R)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2 dimetylcyklopropankarboxylat

eller

(R)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1S)-cis-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

och (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R)-cis-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

≥ 980 g/kg

Föroreningen hexan anses vara av toxikologisk betydelse och får inte överstiga 1 g/kg i den tekniska produkten.

1 november 2019

31 oktober 2026

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 9.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om alfacypermetrin, särskilt tilläggen I och II. Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

| — | Bedömningen av risken för konsumenterna. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av risken för konsumenterna.

| — | Skyddet av vattenlevande organismer, bin samt leddjur som inte är målarter. |
| --- | --- |

—

Skyddet av vattenlevande organismer, bin samt leddjur som inte är målarter.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten om följande:

| 1. | Den toxikologiska profilen för metaboliter innehållande 3-fenoxibensoyl. |
| --- | --- |

1.

Den toxikologiska profilen för metaboliter innehållande 3-fenoxibensoyl.

| 2. | Den potentiella relativa toxiciteten för enskilda cypermetrinisomerer, särskilt enantiomeren (1S-cis-αR). |
| --- | --- |

2.

Den potentiella relativa toxiciteten för enskilda cypermetrinisomerer, särskilt enantiomeren (1S-cis-αR).

| 3. | Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten eller grundvatten används som dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten eller grundvatten används som dricksvatten.

| 4. | Punkt 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom förordning (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

Punkt 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom förordning (EU) 2018/605.

Sökanden ska inkomma med uppgifterna enligt punkt 1 senast den 30 oktober 2020, uppgifterna enligt punkt 2 senast två år efter att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av isomerblandningarna, och uppgifterna enligt punkt 3 senast två år efter att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten.

När det gäller punkt 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, ändrad genom kommissionens förordning (EU) 2018/605, ska det lämnas en uppdaterad bedömning av den information som lämnats in och, i tillämpliga fall, kompletterande uppgifter för att bekräfta avsaknaden av androgena hormonstörande effekter senast den 30 oktober 2021.

---

(*1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i förnyelserapporten.

*1

---

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2019/1691

av den 9 oktober 2019

om ändring av bilaga V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1), särskilt artikel 131, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006 förtecknas de ämnen som är undantagna från registreringsplikten i enlighet med artikel 2.7 b i förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006 förtecknas de ämnen som är undantagna från registreringsplikten i enlighet med artikel 2.7 b i förordningen.

| (2) | Rötrester är restämnen i halvfast eller flytande form, som har renats genom en biologisk behandlingsprocess, i vilken den sista etappen är en anaerob nedbrytningsprocess i vilken endast biologiskt nedbrytbart material från icke-farliga segregerade källor används, bland annat livsmedelsavfall, gödsel och energigrödor. Biogas som uppstår genom samma process som rötrester eller genom andra anaeroba nedbrytningsprocesser, samt kompost som uppstår genom anaerob nedbrytning av liknande biologiskt nedbrytbara material, har redan förts in i bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006. Rötrester som inte är avfall eller som har upphört att vara avfall bör därför också föras in i bilagan, då det är olämpligt och onödigt att kräva att ämnet i fråga registreras och då ett undantag från avdelningarna II, V och VI i förordning (EG) nr 1907/2006 inte inverkar menligt på syftena med förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Rötrester är restämnen i halvfast eller flytande form, som har renats genom en biologisk behandlingsprocess, i vilken den sista etappen är en anaerob nedbrytningsprocess i vilken endast biologiskt nedbrytbart material från icke-farliga segregerade källor används, bland annat livsmedelsavfall, gödsel och energigrödor. Biogas som uppstår genom samma process som rötrester eller genom andra anaeroba nedbrytningsprocesser, samt kompost som uppstår genom anaerob nedbrytning av liknande biologiskt nedbrytbara material, har redan förts in i bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006. Rötrester som inte är avfall eller som har upphört att vara avfall bör därför också föras in i bilagan, då det är olämpligt och onödigt att kräva att ämnet i fråga registreras och då ett undantag från avdelningarna II, V och VI i förordning (EG) nr 1907/2006 inte inverkar menligt på syftena med förordningen.

| (3) | Hittills har inga registreringar lämnats in för rötrester. När rötrester förs in i bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006 bör det förtydligas att rötrester undantas från registrering av skäl som är snarlika de skäl som angavs för det befintliga undantaget för kompost och biogas, vilket tör undanröja eventuell osäkerhet hos producenter, användare av rötrester och tillsynsmyndigheter |
| --- | --- |

(3)

Hittills har inga registreringar lämnats in för rötrester. När rötrester förs in i bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006 bör det förtydligas att rötrester undantas från registrering av skäl som är snarlika de skäl som angavs för det befintliga undantaget för kompost och biogas, vilket tör undanröja eventuell osäkerhet hos producenter, användare av rötrester och tillsynsmyndigheter

| (4) | Bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006 ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 oktober 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

---

BILAGA

I bilaga V till förordning (EG) nr 1907/2006 ska punkt 12 ersättas med följande:

| ”12. | Kompost, biogas och rötrester.” |
| --- | --- |

”12.

---

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1692

av den 9 oktober 2019

om tillämpningen av vissa bestämmelser om registrering och gemensamt unyttjande av data i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 efter det att den slutliga tidsfristen för registrering av infasningsämnen har löpt ut

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1), särskilt artikel 132, och

av följande skäl:

| (1) | För att undvika att myndigheter och fysiska eller juridiska personer överbelastas med det arbete som följer av registreringen av ämnen som redan fanns på den inre marknaden när förordning (EG) nr 1907/2006 trädde i kraft fastställdes i artikel 23 i den förordningen en övergångsordning för infasningsämnen. Följaktligen fastställdes ett antal olika övergångsfrister för registrering av sådana ämnen. Det framgår av artikel 23.3 i den förordningen att den slutliga tidsfristen för registrering i den övergångsordningen löpte ut den 1 juni 2018. |
| --- | --- |

(1)

För att undvika att myndigheter och fysiska eller juridiska personer överbelastas med det arbete som följer av registreringen av ämnen som redan fanns på den inre marknaden när förordning (EG) nr 1907/2006 trädde i kraft fastställdes i artikel 23 i den förordningen en övergångsordning för infasningsämnen. Följaktligen fastställdes ett antal olika övergångsfrister för registrering av sådana ämnen. Det framgår av artikel 23.3 i den förordningen att den slutliga tidsfristen för registrering i den övergångsordningen löpte ut den 1 juni 2018.

| (2) | För att säkerställa likabehandling av marknadsaktörer som tillverkar eller släpper ut på marknaden infasningsämnen och icke-infasningsämnen är det lämpligt att ange tillämpligheten, efter det att övergångsordningen upphört att gälla, för bestämmelser som fastställde gynnsamma villkor för registrering av infasningsämnen. För dessa bestämmelser bör därför ett lämpligt, rimligt och tydligt slutdatum fastställas, varefter dessa bestämmelser antingen inte längre bör tillämpas eller endast tillämpas under särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa likabehandling av marknadsaktörer som tillverkar eller släpper ut på marknaden infasningsämnen och icke-infasningsämnen är det lämpligt att ange tillämpligheten, efter det att övergångsordningen upphört att gälla, för bestämmelser som fastställde gynnsamma villkor för registrering av infasningsämnen. För dessa bestämmelser bör därför ett lämpligt, rimligt och tydligt slutdatum fastställas, varefter dessa bestämmelser antingen inte längre bör tillämpas eller endast tillämpas under särskilda omständigheter.

| (3) | I artikel 3.30 i förordning (EG) nr 1907/2006 fastställs villkor för beräkningen av mängderna infasningsämnen per år på grundval av de genomsnittliga produktions- eller importvolymerna för de tre föregående kalenderåren. För att säkerställa att marknadsaktörerna har tillräcklig tid för att göra nödvändiga anpassningar av sina beräkningsmetoder bör dessa villkor, som en första åtgärd, fortsätta att tillämpas till och med det angivna slutdatumet. För att ta hänsyn till definitionen av ”per år” i artikel 3.30 i förordning (EG) nr 1907/2006 är det lämpligt att slutdatumet fastställs till utgången av detta kalenderår (31 december 2019). |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3.30 i förordning (EG) nr 1907/2006 fastställs villkor för beräkningen av mängderna infasningsämnen per år på grundval av de genomsnittliga produktions- eller importvolymerna för de tre föregående kalenderåren. För att säkerställa att marknadsaktörerna har tillräcklig tid för att göra nödvändiga anpassningar av sina beräkningsmetoder bör dessa villkor, som en första åtgärd, fortsätta att tillämpas till och med det angivna slutdatumet. För att ta hänsyn till definitionen av ”per år” i artikel 3.30 i förordning (EG) nr 1907/2006 är det lämpligt att slutdatumet fastställs till utgången av detta kalenderår (31 december 2019).

| (4) | I linje med lagstiftarens avsikt att minska registreringsskyldigheternas eventuella effekter på lågvolymämnen, fastställs i artikel 12.1 b i förordning (EG) nr 1907/2006 mindre stränga informationskrav för registrering av vissa lågvolyminfasningsämnen, förutsatt att de inte uppfyller kriterierna i bilaga III till förordning (EG) nr 1907/2006. Enligt artikel 23.3 i den förordningen skulle dessa lågvolyminfasningsämnen registreras senast vid utgången av tidsfristen för registrering den 1 juni 2018. Efter denna tidsfrist, för att säkerställa lika behandling för registranter som ansluter sig till en registrering eller som uppdaterar sin dokumentation i enlighet med artikel 12.1 b, bör den bestämmelsen, som en andra åtgärd, dock fortsätta att tillämpas efter den 1 juni 2018. |
| --- | --- |

(4)

I linje med lagstiftarens avsikt att minska registreringsskyldigheternas eventuella effekter på lågvolymämnen, fastställs i artikel 12.1 b i förordning (EG) nr 1907/2006 mindre stränga informationskrav för registrering av vissa lågvolyminfasningsämnen, förutsatt att de inte uppfyller kriterierna i bilaga III till förordning (EG) nr 1907/2006. Enligt artikel 23.3 i den förordningen skulle dessa lågvolyminfasningsämnen registreras senast vid utgången av tidsfristen för registrering den 1 juni 2018. Efter denna tidsfrist, för att säkerställa lika behandling för registranter som ansluter sig till en registrering eller som uppdaterar sin dokumentation i enlighet med artikel 12.1 b, bör den bestämmelsen, som en andra åtgärd, dock fortsätta att tillämpas efter den 1 juni 2018.

| (5) | Den 1 juni 2018 upphörde den formella verksamheten i forumen för informationsutbyte om ämnen (SIEF). Som en tredje åtgärd bör emellertid registranternas fortsatta skyldigheter avseende gemensamt utnyttjande av data förstärkas, och registranter bör uppmuntras att använda liknande informella kommunikationsplattformar för att kunna uppfylla sina fortsatta skyldigheter avseende registrering och gemensamt utnyttjande av data enligt både förordning (EG) nr 1907/2006 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/9 (2). |
| --- | --- |

(5)

Den 1 juni 2018 upphörde den formella verksamheten i forumen för informationsutbyte om ämnen (SIEF). Som en tredje åtgärd bör emellertid registranternas fortsatta skyldigheter avseende gemensamt utnyttjande av data förstärkas, och registranter bör uppmuntras att använda liknande informella kommunikationsplattformar för att kunna uppfylla sina fortsatta skyldigheter avseende registrering och gemensamt utnyttjande av data enligt både förordning (EG) nr 1907/2006 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/9 (2).

| (6) | Det är lämpligt att, som en fjärde åtgärd, fastställa att en potentiell registrant som förhandsregistrerat ett infasningsämne i enlighet med artikel 28 i förordning (EG) nr 1907/2006, fram till det angivna slutdatumet inte behöver följa det förfarande för förfrågan som anges i artikel 26 i den förordningen, eftersom syftet med förfrågan redan har uppfyllts genom förhandsregistreringen. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att, som en fjärde åtgärd, fastställa att en potentiell registrant som förhandsregistrerat ett infasningsämne i enlighet med artikel 28 i förordning (EG) nr 1907/2006, fram till det angivna slutdatumet inte behöver följa det förfarande för förfrågan som anges i artikel 26 i den förordningen, eftersom syftet med förfrågan redan har uppfyllts genom förhandsregistreringen.

| (7) | Det måste säkerställas att tvisteförfaranden avseende gemensamt utnyttjande av data är tydligt identifierbara. De bestämmelser om gemensamt utnyttjande av data som anges i artikel 30 i förordning (EG) nr 1907/2006 bör därför fortsätta att tillämpas till och med det angivna slutdatumet. Efter detta slutdatum bör endast bestämmelserna om gemensamt utnyttjande av data i artiklarna 26 och 27 i den förordningen tillämpas. |
| --- | --- |

(7)

Det måste säkerställas att tvisteförfaranden avseende gemensamt utnyttjande av data är tydligt identifierbara. De bestämmelser om gemensamt utnyttjande av data som anges i artikel 30 i förordning (EG) nr 1907/2006 bör därför fortsätta att tillämpas till och med det angivna slutdatumet. Efter detta slutdatum bör endast bestämmelserna om gemensamt utnyttjande av data i artiklarna 26 och 27 i den förordningen tillämpas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beräkning av mängder av infasningsämnen

Den särskilda metod för beräkning av mängderna infasningsämnen per år som anges i artikel 3.30 i förordning (EG) nr 1907/2006 ska fortsätta att tillämpas endast till och med den 31 december 2019. Efter det att en registrant har slutfört registreringen av ett ämne, ska registranten sedan beräkna mängden av ämnet per kalenderår i enlighet med artikel 3.30 i förordning (EG) nr 1907/2006.

Artikel 2

Registreringskrav för vissa lågvolyminfasningsämnen

Upphörandet av övergångsordningen för infasningsämnen i förordning (EG) nr 1907/2006 ska inte påverka tillämpningen av artikel 12.1 b i den förordningen.

Artikel 3

Skyldigheter avseende gemensamt utnyttjande av data efter registrering

Efter registrering av ett ämne ska registranter, även de som lämnar in data gemensamt med andra registranter, fortsätta att uppfylla sina skyldigheter avseende gemensamt utnyttjande av data på ett rättvist, öppet och icke-diskriminerande sätt i enlighet med avdelning III i förordning (EG) nr 1907/2006 och genomförandeförordning (EU) 2016/9. I detta sammanhang får registranterna använda informella plattformar för kommunikation liknande de forum för informationsutbyte om ämnen som avses i artikel 29 i förordning (EG) nr 1907/2006.

Artikel 4

Skyldighet avseende förfrågan och gemensamt utnyttjande av data om infasningsämnen

1.   Om förhandlingar om gemensamt utnyttjande av data som förs i enlighet med artikel 30 i förordning (EG) nr 1907/2006 inte leder till någon överenskommelse, ska bestämmelserna i den artikeln tillämpas endast till och med den 31 december 2019.

2.   Efter den 31 december 2019 ska förhandsregistreringar enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1907/2006 inte längre vara giltiga och artiklarna 26 och 27 ska tillämpas på alla infasningsämnen.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 oktober 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/9 av den 5 januari 2016 om gemensamt inlämnande och utnyttjande av data i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (EUT L 3, 6.1.2016, s. 41).

2

---

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1693

av den 9 oktober 2019

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 15 februari 2019 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 februari 2019 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2).

kommissionen

Kina

det berörda landet

grundförordningen

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen med anledning av ett klagomål som ingavs den 3 januari 2019 av European Wheels Manufacturers (nedan kallad EUWA eller klaganden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala tillverkning av stålhjul. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen med anledning av ett klagomål som ingavs den 3 januari 2019 av European Wheels Manufacturers (nedan kallad EUWA eller klaganden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala tillverkning av stålhjul. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

EUWA

klaganden

| (3) | Efter tillkännagivandet om inledande tog kommissionen emot ett antal frågor om och synpunkter på definitionen av den berörda produkten. I detta avseende klargjorde kommissionen produktdefinitionen i tillkännagivandet om ändring av tillkännagivandet om inledande (3). |
| --- | --- |

(3)

Efter tillkännagivandet om inledande tog kommissionen emot ett antal frågor om och synpunkter på definitionen av den berörda produkten. I detta avseende klargjorde kommissionen produktdefinitionen i tillkännagivandet om ändring av tillkännagivandet om inledande (3).

3

| (4) | Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommissionen registrera import som är föremål för en antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand såvida den inte har tillräcklig bevisning för att vissa krav inte är uppfyllda. Ett av dessa krav, som anges i artikel 10.4 d i grundförordningen, är att det sker en ytterligare betydande ökning av den import som vållade skada under undersökningsperioden. Enligt uppgifter från Eurostat minskade importen i kilogram av stålhjul från Kina med 72 % under de första fyra månaderna efter inledandet av undersökningen (dvs. från mars 2019 till juni 2019) jämfört med samma period 2018, och med 74 % i förhållande till genomsnittet för fyra månader under undersökningsperioden (2018 – se skäl 23). Kommissionen konstaterar dessutom att importvolymerna av den berörda produkten enligt Surveillance 2-databasen visar en liknande kraftig minskning av importen. Kommissionen registrerade därför inte denna import enligt artikel 14.5a i grundförordningen, eftersom det andra materiella kravet i artikel 10.4, dvs. en ytterligare betydande ökning av importen, inte var uppfyllt. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommissionen registrera import som är föremål för en antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand såvida den inte har tillräcklig bevisning för att vissa krav inte är uppfyllda. Ett av dessa krav, som anges i artikel 10.4 d i grundförordningen, är att det sker en ytterligare betydande ökning av den import som vållade skada under undersökningsperioden. Enligt uppgifter från Eurostat minskade importen i kilogram av stålhjul från Kina med 72 % under de första fyra månaderna efter inledandet av undersökningen (dvs. från mars 2019 till juni 2019) jämfört med samma period 2018, och med 74 % i förhållande till genomsnittet för fyra månader under undersökningsperioden (2018 – se skäl 23). Kommissionen konstaterar dessutom att importvolymerna av den berörda produkten enligt Surveillance 2-databasen visar en liknande kraftig minskning av importen. Kommissionen registrerade därför inte denna import enligt artikel 14.5a i grundförordningen, eftersom det andra materiella kravet i artikel 10.4, dvs. en ytterligare betydande ökning av importen, inte var uppfyllt.

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (6) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.3   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (7) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.3.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (8) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den hade beslutat att begränsa sin undersökning till ett rimligt antal unionstillverkare genom att tillämpa ett stickprovsförfarande och att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av de upplysningar den hade tillgång till i inledningsskedet. Urvalet grundades på tillverkningsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Tre unionstillverkare ingick i detta urval. Unionstillverkarna i urvalet, som har sin verksamhet i tre olika medlemsstater, svarade för över 35 % av den uppskattade totala tillverknings- och försäljningsvolymen av den likadana produkten i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Endast EUWA inkom med synpunkter och begärde att ytterligare ett företag skulle tas med för att göra urvalet mer representativt. Till följd av dessa synpunkter beslutade kommissionen att lägga till ett företag. Den berörda unionstillverkaren vägrade emellertid att samarbeta i undersökningen. Det preliminära urvalet med tre unionstillverkare bekräftades därför. Urvalet är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den hade beslutat att begränsa sin undersökning till ett rimligt antal unionstillverkare genom att tillämpa ett stickprovsförfarande och att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av de upplysningar den hade tillgång till i inledningsskedet. Urvalet grundades på tillverkningsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Tre unionstillverkare ingick i detta urval. Unionstillverkarna i urvalet, som har sin verksamhet i tre olika medlemsstater, svarade för över 35 % av den uppskattade totala tillverknings- och försäljningsvolymen av den likadana produkten i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Endast EUWA inkom med synpunkter och begärde att ytterligare ett företag skulle tas med för att göra urvalet mer representativt. Till följd av dessa synpunkter beslutade kommissionen att lägga till ett företag. Den berörda unionstillverkaren vägrade emellertid att samarbeta i undersökningen. Det preliminära urvalet med tre unionstillverkare bekräftades därför. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

| (9) | De unionstillverkare som ingår i urvalet samt de andra unionstillverkare som deltar i denna undersökning har begärt att kommissionen ska hålla deras identitet konfidentiell under förfarandet i enlighet med artikel 19 i grundförordningen på grund av rädsla för vedergällningsåtgärder från några av deras kunder. Eftersom begäran hade skäliga grunder beviljade kommissionen unionstillverkarna anonymitet. |
| --- | --- |

(9)

De unionstillverkare som ingår i urvalet samt de andra unionstillverkare som deltar i denna undersökning har begärt att kommissionen ska hålla deras identitet konfidentiell under förfarandet i enlighet med artikel 19 i grundförordningen på grund av rädsla för vedergällningsåtgärder från några av deras kunder. Eftersom begäran hade skäliga grunder beviljade kommissionen unionstillverkarna anonymitet.

1.3.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (10) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(10)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (11) | Två icke-närstående importörer lämnade de begärda upplysningarna. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att det inte behövdes något stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(11)

Två icke-närstående importörer lämnade de begärda upplysningarna. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att det inte behövdes något stickprovsförfarande.

1.3.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (12) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(12)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (13) | Tjugosju företag i det berörda landet lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen konstaterade att 20 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare var behöriga att ingå i urvalet. Sju tillverkare hade inte rapporterat någon export av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behöriga att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut tre företag som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Kommissionen fastställde urvalet på grundval av exportvolymerna till unionen, men tog samtidigt hänsyn till att urvalet måste täcka alla typer av stålhjul (stålhjul som används för personbilar och nyttofordon). |
| --- | --- |

(13)

Tjugosju företag i det berörda landet lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen konstaterade att 20 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare var behöriga att ingå i urvalet. Sju tillverkare hade inte rapporterat någon export av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behöriga att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut tre företag som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Kommissionen fastställde urvalet på grundval av exportvolymerna till unionen, men tog samtidigt hänsyn till att urvalet måste täcka alla typer av stålhjul (stålhjul som används för personbilar och nyttofordon).

| (14) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Inga synpunkter lämnades.

| (15) | Därefter vägrade ett av företagen i urvalet att samarbeta och ersattes med den näst största exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(15)

Därefter vägrade ett av företagen i urvalet att samarbeta och ersattes med den näst största exporterande tillverkaren.

| (16) | Efter kontrollbesöket, och på grund av de betydande bristerna i de upplysningar som en av de exporterande tillverkarna i urvalet hade lämnat, beslutade kommissionen att lämna dessa upplysningar utan avseende i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen (4). |
| --- | --- |

(16)

Efter kontrollbesöket, och på grund av de betydande bristerna i de upplysningar som en av de exporterande tillverkarna i urvalet hade lämnat, beslutade kommissionen att lämna dessa upplysningar utan avseende i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen (4).

4

| (17) | På grund av att vissa typer av produkter hade uteslutits från undersökningen enligt avsnitt 2.3 berördes en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet inte längre av denna undersökning. |
| --- | --- |

(17)

På grund av att vissa typer av produkter hade uteslutits från undersökningen enligt avsnitt 2.3 berördes en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet inte längre av denna undersökning.

| (18) | Till följd av detta begränsades urvalet till endast ett företag, som svarar för omkring 20 % av den kinesiska exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Med tanke på graden av bristande samarbetsvilja i urvalet och eftersom det inte fanns tillräckligt med tid för att göra ett nytt urval, beslutade kommissionen i enlighet med artikel 17.4 i grundförordningen att preliminärt tillämpa de relevanta bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Till följd av detta begränsades urvalet till endast ett företag, som svarar för omkring 20 % av den kinesiska exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Med tanke på graden av bristande samarbetsvilja i urvalet och eftersom det inte fanns tillräckligt med tid för att göra ett nytt urval, beslutade kommissionen i enlighet med artikel 17.4 i grundförordningen att preliminärt tillämpa de relevanta bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen.

1.4   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (19) | Ursprungligen begärde tio av de exporterande tillverkare som lämnade in stickprovsformuläret individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Kommissionen gjorde frågeformuläret tillgängligt via internet på dagen för inledandet av undersökningen. När kommissionen tillkännagav urvalet informerade den dessutom de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de måste lämna in ett svar på frågeformuläret om de ville undersökas individuellt. Inget av de företagen besvarade dock frågeformuläret. Därför beviljades inget av dem individuell undersökning. |
| --- | --- |

(19)

Ursprungligen begärde tio av de exporterande tillverkare som lämnade in stickprovsformuläret individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Kommissionen gjorde frågeformuläret tillgängligt via internet på dagen för inledandet av undersökningen. När kommissionen tillkännagav urvalet informerade den dessutom de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de måste lämna in ett svar på frågeformuläret om de ville undersökas individuellt. Inget av de företagen besvarade dock frågeformuläret. Därför beviljades inget av dem individuell undersökning.

1.5   Svar på frågeformulär och kontrollbesök

Svar på frågeformulär och kontrollbesök

| (20) | Kommissionen sände ett frågeformulär om förekomst av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen till Kinas regering. Frågeformulären för unionstillverkare, importörer, användare och exporterande tillverkare gjordes tillgängliga på internet (5) på dagen för inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen sände ett frågeformulär om förekomst av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen till Kinas regering. Frågeformulären för unionstillverkare, importörer, användare och exporterande tillverkare gjordes tillgängliga på internet (5) på dagen för inledandet av undersökningen.

5

| (21) | Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare och de tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet. En icke-närstående importör lämnade in svar på frågeformuläret till kommissionen. Svaret var dock ofullständigt och parten upphörde att samarbeta i undersökningen när den uppmanades att komplettera sitt svar. Inget svar mottogs från de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(21)

Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare och de tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet. En icke-närstående importör lämnade in svar på frågeformuläret till kommissionen. Svaret var dock ofullständigt och parten upphörde att samarbeta i undersökningen när den uppmanades att komplettera sitt svar. Inget svar mottogs från de kinesiska myndigheterna.

| (22) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett provisoriskt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande parter:

  Unionstillverkare







  — | Företag C, Europeiska unionen. |
| --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett provisoriskt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande parter:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Företag C, Europeiska unionen.

| — | Företag E, Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Företag E, Europeiska unionen.

| — | Företag H, Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Företag H, Europeiska unionen.

Intresseorganisation för unionstillverkare

Intresseorganisation för unionstillverkare

| — | EUWA, Bryssel, Belgien. |
| --- | --- |

—

EUWA, Bryssel, Belgien.

Exporterande tillverkare i Kina

Exporterande tillverkare i Kina

| — | Hangtong Group:






  — | Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd (tillverkare), Taizhou, Kina. |
| --- | --- | --- |

—

Hangtong Group:

—

Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd (tillverkare), Taizhou, Kina.

| — | Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd (handlare), Ningbo, Kina. |
| --- | --- |

—

Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd (handlare), Ningbo, Kina.

| — | Ningbo Wheelsky Company Limited (offshore-handlare), Ningbo, Kina. |
| --- | --- |

—

Ningbo Wheelsky Company Limited (offshore-handlare), Ningbo, Kina.

| — | Xingmin Group:






  — | Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd (exporterande tillverkare), Longkou, Kina. |
| --- | --- | --- |

—

Xingmin Group:

—

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd (exporterande tillverkare), Longkou, Kina.

| — | Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd (tillverkare), Tangshan, Kina. |
| --- | --- |

—

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd (tillverkare), Tangshan, Kina.

| — | Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd (tillverkare), Xianning, Kina. |
| --- | --- |

—

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd (tillverkare), Xianning, Kina.

1.6   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (23) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2018 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2015 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(23)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2018 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2015 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

1.7   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

| (24) | Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visar på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ansåg kommissionen det vara lämpligt att inleda en undersökning med beaktande av artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visar på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ansåg kommissionen det vara lämpligt att inleda en undersökning med beaktande av artikel 2.6a i grundförordningen.

| (25) | För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande alla tillverkare i det berörda landet att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att tillverka stålhjul. Tjugotre exporterande tillverkare lämnade in de relevanta uppgifterna. |
| --- | --- |

(25)

För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande alla tillverkare i det berörda landet att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att tillverka stålhjul. Tjugotre exporterande tillverkare lämnade in de relevanta uppgifterna.

| (26) | För att inhämta den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning om de påstådda betydande snedvridningarna i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, skickade kommissionen även ett frågeformulär till Kinas regering. Inget svar mottogs från de kinesiska myndigheterna. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. |
| --- | --- |

(26)

För att inhämta den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning om de påstådda betydande snedvridningarna i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, skickade kommissionen även ett frågeformulär till Kinas regering. Inget svar mottogs från de kinesiska myndigheterna. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina.

| (27) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen också alla berörda parter att senast 37 dagar efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och bevis på lämpligheten av att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. En exporterande tillverkare lämnade synpunkter på förekomst av betydande snedvridningar. |
| --- | --- |

(27)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen också alla berörda parter att senast 37 dagar efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och bevis på lämpligheten av att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. En exporterande tillverkare lämnade synpunkter på förekomst av betydande snedvridningar.

Europeiska unionens officiella tidning

| (28) | I tillkännagivandet om inledande förklarar kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke-snedvridna priser eller referensvärden. |
| --- | --- |

(28)

I tillkännagivandet om inledande förklarar kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke-snedvridna priser eller referensvärden.

| (29) | Den 6 mars 2019 offentliggjorde kommissionen en första kommentar till ärendehandlingarna (nedan kallad kommentaren av den 6 mars 2019
  ) (6) i syfte att inhämta de berörda parternas synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kan använda sig av för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a e andra meningen i grundförordningen. I kommentaren lämnar kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den berörda produkten. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionen även möjliga representativa länder (Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet). |
| --- | --- |

(29)

Den 6 mars 2019 offentliggjorde kommissionen en första kommentar till ärendehandlingarna (nedan kallad kommentaren av den 6 mars 2019
  ) (6) i syfte att inhämta de berörda parternas synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kan använda sig av för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a e andra meningen i grundförordningen. I kommentaren lämnar kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den berörda produkten. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionen även möjliga representativa länder (Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet).

kommentaren av den 6 mars 2019

6

| (30) | Kommissionen gav alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen mottog synpunkter från en exporterande tillverkare och klaganden. De kinesiska myndigheterna inkom inte med några synpunkter. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen gav alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen mottog synpunkter från en exporterande tillverkare och klaganden. De kinesiska myndigheterna inkom inte med några synpunkter.

| (31) | Kommissionen bemötte de synpunkter som mottagits om kommentaren av den 6 mars 2019 i en andra kommentar om källorna till fastställandet av normalvärdet av den 16 april 2019 (nedan kallad kommentaren av den 16 april 2019
  ) (7). Kommissionen fastställde även förteckningen över produktionsfaktorer och konstaterade att i det skedet var Brasilien det lämpligaste representativa landet enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. I det skedet var det inte möjligt att fastställa en slutgiltig förteckning över HS-nummer för att klassificera produktionsfaktorerna. Eftersom det inte förekom import enligt några av de möjliga HS-numren till Brasilien drog kommissionen slutsatsen att Turkiet och Sydafrika i det skedet också kunde övervägas som lämpliga representativa länder vid behov. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. Kommissionen mottog endast synpunkter från klaganden. Dessa synpunkter behandlas i denna förordning. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bemötte de synpunkter som mottagits om kommentaren av den 6 mars 2019 i en andra kommentar om källorna till fastställandet av normalvärdet av den 16 april 2019 (nedan kallad kommentaren av den 16 april 2019
  ) (7). Kommissionen fastställde även förteckningen över produktionsfaktorer och konstaterade att i det skedet var Brasilien det lämpligaste representativa landet enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. I det skedet var det inte möjligt att fastställa en slutgiltig förteckning över HS-nummer för att klassificera produktionsfaktorerna. Eftersom det inte förekom import enligt några av de möjliga HS-numren till Brasilien drog kommissionen slutsatsen att Turkiet och Sydafrika i det skedet också kunde övervägas som lämpliga representativa länder vid behov. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. Kommissionen mottog endast synpunkter från klaganden. Dessa synpunkter behandlas i denna förordning.

kommentaren av den 16 april 2019

7

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (32) | Den berörda produkten, ändrad enligt det tillkännagivande som anges i skäl 3, är stålhjul, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, avsedda för






  — | traktorer, |
| --- | --- | --- |

(32)

Den berörda produkten, ändrad enligt det tillkännagivande som anges i skäl 3, är stålhjul, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, avsedda för

—

traktorer,

| — | motorfordon för transport av personer och/eller gods, |
| --- | --- |

—

motorfordon för transport av personer och/eller gods,

| — | motorfordon för speciella ändamål (t.ex. brandbilar, bilar med anordning för sopning eller spolning), |
| --- | --- |

—

motorfordon för speciella ändamål (t.ex. brandbilar, bilar med anordning för sopning eller spolning),

| — | släpvagn, påhängsvagn, husvagn och liknande fordon utan mekanisk framdrivningsanordning, |
| --- | --- |

—

släpvagn, påhängsvagn, husvagn och liknande fordon utan mekanisk framdrivningsanordning,

med ursprung i Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 och ex 8716 90 90 (Taric-nummer 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 och 8716909097) (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

| (33) | Följande produkter är undantagna:






  — | Stålhjul för industriell sammansättning av traktorer som framförs av gående och som för närvarande omfattas av nummer 8701 10, |
| --- | --- | --- |

(33)

Följande produkter är undantagna:

—

Stålhjul för industriell sammansättning av traktorer som framförs av gående och som för närvarande omfattas av nummer 8701 10,

| — | hjul för fyrhjuling avsedd för väg, |
| --- | --- |

—

hjul för fyrhjuling avsedd för väg,

| — | delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av stål, |
| --- | --- |

—

delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av stål,

| — | hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng). |
| --- | --- |

—

hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng).

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (34) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(34)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Brasilien, som användes som representativt land i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Brasilien, som användes som representativt land i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (35) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (36) | En av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet hävdade att stålhjul som är särskilt avsedda för släpvagnar till personbilar och husvagnar och klassificeras enligt KN-nummer 8716 90 90 med en nominell fälgdiameter som är lika med eller lägre än 16 tum, borde undantas från produktdefinitionen eftersom de inte tillverkas i unionen och inte har samma grundläggande tekniska egenskaper som alla andra produkter som omfattas av produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(36)

En av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet hävdade att stålhjul som är särskilt avsedda för släpvagnar till personbilar och husvagnar och klassificeras enligt KN-nummer 8716 90 90 med en nominell fälgdiameter som är lika med eller lägre än 16 tum, borde undantas från produktdefinitionen eftersom de inte tillverkas i unionen och inte har samma grundläggande tekniska egenskaper som alla andra produkter som omfattas av produktdefinitionen.

| (37) | Beträffande de tekniska egenskaperna hävdade företaget i fråga att specifikationerna för hjul för släpvagnar till personbilar och hjul för husvagnar, särskilt vad avser hållfasthet (och således även provning), är lägre än för hjul för personbilar. Sådana hjul måste dessutom uppfylla särskilda specifikationer i fråga om högre belastningskrav och lägre hastighetskrav för att kunna säljas i unionen. Detta skulle också innebära att stålhjul för husvagnar eller stålhjul för släpvagnar till personbilar inte lagligen kan säljas och användas som stålhjul för personbilar. Företaget uppgav även att stålhjul för husvagnar eller stålhjul för släpvagnar till personbilar ska klassificeras enligt KN-nummer 8716 90 90, medan stålhjul för personbilar bör klassificeras under rubrik 8708. |
| --- | --- |

(37)

Beträffande de tekniska egenskaperna hävdade företaget i fråga att specifikationerna för hjul för släpvagnar till personbilar och hjul för husvagnar, särskilt vad avser hållfasthet (och således även provning), är lägre än för hjul för personbilar. Sådana hjul måste dessutom uppfylla särskilda specifikationer i fråga om högre belastningskrav och lägre hastighetskrav för att kunna säljas i unionen. Detta skulle också innebära att stålhjul för husvagnar eller stålhjul för släpvagnar till personbilar inte lagligen kan säljas och användas som stålhjul för personbilar. Företaget uppgav även att stålhjul för husvagnar eller stålhjul för släpvagnar till personbilar ska klassificeras enligt KN-nummer 8716 90 90, medan stålhjul för personbilar bör klassificeras under rubrik 8708.

| (38) | Under undersökningen mottog kommissionen även synpunkter om ett eventuellt undantagande från undersökningen av hjul för jordbrukstraktorer och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, med en nominell fälgdiameter som är lika med eller lägre än 16 tum. Hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng) utesluts uttryckligen i tillkännagivandet om inledande. Stålhjul för fordon utan mekanisk framdrivningsanordning, såsom släpvagnar för jordbruksfordon och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, ingick dock ursprungligen i produktdefinitionen. Det hävdades att även sådana hjul, precis som hjul för husvagnar och för släpvagnar till personbilar, har annorlunda tekniska egenskaper och därför inte är utbytbara mot de andra produkter som omfattas av produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(38)

Under undersökningen mottog kommissionen även synpunkter om ett eventuellt undantagande från undersökningen av hjul för jordbrukstraktorer och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, med en nominell fälgdiameter som är lika med eller lägre än 16 tum. Hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng) utesluts uttryckligen i tillkännagivandet om inledande. Stålhjul för fordon utan mekanisk framdrivningsanordning, såsom släpvagnar för jordbruksfordon och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, ingick dock ursprungligen i produktdefinitionen. Det hävdades att även sådana hjul, precis som hjul för husvagnar och för släpvagnar till personbilar, har annorlunda tekniska egenskaper och därför inte är utbytbara mot de andra produkter som omfattas av produktdefinitionen.

| (39) | Den 24 juni 2019 offentliggjorde kommissionen en notering till ärendehandlingarna där den uppmanade alla berörda parter att lämna sina synpunkter på de ovannämnda påståendena om produktdefinitionen. Klaganden, tre exporterande tillverkare och en importör från unionen inkom med synpunkter på den ovannämnda noteringen. Alla dessa parter gav sitt stöd till den begäran om undantagande av produkter som sammanfattas i skälen 36 och 38. |
| --- | --- |

(39)

Den 24 juni 2019 offentliggjorde kommissionen en notering till ärendehandlingarna där den uppmanade alla berörda parter att lämna sina synpunkter på de ovannämnda påståendena om produktdefinitionen. Klaganden, tre exporterande tillverkare och en importör från unionen inkom med synpunkter på den ovannämnda noteringen. Alla dessa parter gav sitt stöd till den begäran om undantagande av produkter som sammanfattas i skälen 36 och 38.

2.4   Slutsatser angående den berörda produkten

Slutsatser angående den berörda produkten

| (40) | Undersökningen har visat att de hjul som avses i skälen 36 och 38 har en begränsad diameter på 16 tum eller mindre och har annorlunda tekniska egenskaper jämfört med de andra hjultyperna i produktdefinitionen, eftersom de inte är avsedda för att, och inte kan, monteras på motorfordonen. Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att dessa produkter borde undantas. |
| --- | --- |

(40)

Undersökningen har visat att de hjul som avses i skälen 36 och 38 har en begränsad diameter på 16 tum eller mindre och har annorlunda tekniska egenskaper jämfört med de andra hjultyperna i produktdefinitionen, eftersom de inte är avsedda för att, och inte kan, monteras på motorfordonen. Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att dessa produkter borde undantas.

| (41) | Till följd av det undantagande som beskrivs i skäl 40 anses en av de exporterande tillverkarna i urvalet, som endast tillverkade och exporterade de undantagna typerna av produkten till unionen, inte längre utgöra en exporterande tillverkare av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(41)

Till följd av det undantagande som beskrivs i skäl 40 anses en av de exporterande tillverkarna i urvalet, som endast tillverkade och exporterade de undantagna typerna av produkten till unionen, inte längre utgöra en exporterande tillverkare av den berörda produkten.

| (42) | Den berörda produkten definieras därför preliminärt som stålhjul, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, avsedda för






  — | traktorer, |
| --- | --- | --- |

(42)

Den berörda produkten definieras därför preliminärt som stålhjul, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, avsedda för

—

traktorer,

| — | motorfordon för transport av personer och/eller gods, |
| --- | --- |

—

motorfordon för transport av personer och/eller gods,

| — | motorfordon för speciella ändamål (t.ex. brandbilar, bilar med anordning för sopning eller spolning), |
| --- | --- |

—

motorfordon för speciella ändamål (t.ex. brandbilar, bilar med anordning för sopning eller spolning),

| — | släpvagn eller påhängsvagn, utan mekanisk framdrivningsanordning, för traktorer. |
| --- | --- |

—

släpvagn eller påhängsvagn, utan mekanisk framdrivningsanordning, för traktorer.

med ursprung i Folkrepubliken Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 och ex 8716 90 90 (Taric-nummer 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 och 8716909097) (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

Följande produkter ingår inte:

| — | Stålhjul för industriell sammansättning av traktorer som framförs av gående och som för närvarande omfattas av nummer 8701 10, |
| --- | --- |

—

Stålhjul för industriell sammansättning av traktorer som framförs av gående och som för närvarande omfattas av nummer 8701 10,

| — | hjul för fyrhjuling avsedd för väg, |
| --- | --- |

—

hjul för fyrhjuling avsedd för väg,

| — | delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av stål, |
| --- | --- |

—

delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av stål,

| — | hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng), |
| --- | --- |

—

hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng),

| — | hjul för släpvagnar för personbilar och husvagnar, släpvagnar för jordbruksfordon och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, med en diameter på högst 16 tum. |
| --- | --- |

—

hjul för släpvagnar för personbilar och husvagnar, släpvagnar för jordbruksfordon och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, med en diameter på högst 16 tum.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (43) | Såsom förklaras i skäl 17 fanns endast två exporterande tillverkare kvar i urvalet och kontrollerades därefter. |
| --- | --- |

(43)

Såsom förklaras i skäl 17 fanns endast två exporterande tillverkare kvar i urvalet och kontrollerades därefter.

| (44) | Vad gällde ett av dessa företag beslutade kommissionen att tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen, särskilt artikel 18.1 första meningen, och lämna de upplysningar som inkommit utan avseende. Detta beslut fattades på grund av att de rapporterade försäljningsuppgifterna inte ansågs vara tillförlitliga eftersom de inte kunde stämmas av mot företagets granskade räkenskaper. Kommissionen fick därför inte in de nödvändiga upplysningarna för att kunna fastställa en dumpningsmarginal för företaget. |
| --- | --- |

(44)

Vad gällde ett av dessa företag beslutade kommissionen att tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen, särskilt artikel 18.1 första meningen, och lämna de upplysningar som inkommit utan avseende. Detta beslut fattades på grund av att de rapporterade försäljningsuppgifterna inte ansågs vara tillförlitliga eftersom de inte kunde stämmas av mot företagets granskade räkenskaper. Kommissionen fick därför inte in de nödvändiga upplysningarna för att kunna fastställa en dumpningsmarginal för företaget.

| (45) | I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen informerades den berörda parten om orsakerna till att de upplysningar som inkommit lämnades utan avseende och gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen informerades den berörda parten om orsakerna till att de upplysningar som inkommit lämnades utan avseende och gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar.

| (46) | Företaget kommenterade kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och begärde att bli hört av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden, vilket också skedde. Eftersom de uppgifter som avvisats och de kommentarer som företaget lämnat om detta i sin inlaga och i samband med att det hördes är konfidentiella och företagsspecifika lämnades detaljerna i kommissionens undersökningsresultat i detta avseende ut till företaget i fråga i ett separat och särskilt preliminärt utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

(46)

Företaget kommenterade kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och begärde att bli hört av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden, vilket också skedde. Eftersom de uppgifter som avvisats och de kommentarer som företaget lämnat om detta i sin inlaga och i samband med att det hördes är konfidentiella och företagsspecifika lämnades detaljerna i kommissionens undersökningsresultat i detta avseende ut till företaget i fråga i ett separat och särskilt preliminärt utlämnande av uppgifter.

| (47) | Eftersom de kommentarer som företaget lämnat i sin inlaga och i samband med att det hördes av förhörsombudet inte ändrade de faktiska omständigheter och slutsatser som kommissionen fastställt under kontrollbesöket i företagets lokaler bekräftade kommissionen preliminärt att den skulle använda tillgängliga uppgifter med avseende på denna exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom de kommentarer som företaget lämnat i sin inlaga och i samband med att det hördes av förhörsombudet inte ändrade de faktiska omständigheter och slutsatser som kommissionen fastställt under kontrollbesöket i företagets lokaler bekräftade kommissionen preliminärt att den skulle använda tillgängliga uppgifter med avseende på denna exporterande tillverkare.

| (48) | Beskrivningen av dumpningsmarginal nedan avser följaktligen det enda återstående företaget i urvalet. |
| --- | --- |

(48)

Beskrivningen av dumpningsmarginal nedan avser följaktligen det enda återstående företaget i urvalet.

3.2   Normalvärde

Normalvärde

| (49) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel. |
| --- | --- |

(49)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel.

| (50) | Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden”, och ”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden”, och ”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

3.2.1   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

3.2.1.1   Inledning

Inledning

| (51) | Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:






  — | den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter, |
| --- | --- | --- |

(51)

Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:

—

den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter,

| — | förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader, |
| --- | --- |

—

förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader,

| — | förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna, |
| --- | --- |

—

förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna,

| — | avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt, |
| --- | --- |

—

avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt,

| — | snedvridna lönekostnader, |
| --- | --- |

—

snedvridna lönekostnader,

| — | tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.” |
| --- | --- |

—

tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.”

| (52) | I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen ska vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a hänsyn bland annat tas till den icke-uttömmande förteckning över faktorer som anges i den föregående bestämmelsen. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är fullständig behöver inte alla aspekter beaktas för att dra en slutsats om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock dras på grundval av all tillgänglig bevisning. I den övergripande bedömningen avseende förekomsten av snedvridningar kan även förhållandena och situationen generellt sett i exportlandet beaktas, särskilt där de grundläggande delarna av det exporterande landets ekonomiska och administrativa struktur ger regeringen betydande befogenheter att ingripa i ekonomin på ett sätt som gör att priser och kostnader inte är resultatet av fri utveckling av marknadskrafterna. |
| --- | --- |

(52)

I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen ska vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a hänsyn bland annat tas till den icke-uttömmande förteckning över faktorer som anges i den föregående bestämmelsen. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är fullständig behöver inte alla aspekter beaktas för att dra en slutsats om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock dras på grundval av all tillgänglig bevisning. I den övergripande bedömningen avseende förekomsten av snedvridningar kan även förhållandena och situationen generellt sett i exportlandet beaktas, särskilt där de grundläggande delarna av det exporterande landets ekonomiska och administrativa struktur ger regeringen betydande befogenheter att ingripa i ekonomin på ett sätt som gör att priser och kostnader inte är resultatet av fri utveckling av marknadskrafterna.

| (53) | Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen: ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.” |
| --- | --- |

(53)

Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen: ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.”

| (54) | Enligt denna bestämmelse har kommissionen utfärdat en landrapport för Kina (nedan kallad rapporten) (8), som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av många centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier). Rapporten placerades i undersökningsfilen i det inledande skedet. Klagomålet innehåller även viss relevant bevisning som kompletterar rapporten. Berörda parter uppmanades att motbevisa, kommentera eller komplettera bevisningen i undersökningshandlingarna vid tidpunkten för inledandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(54)

Enligt denna bestämmelse har kommissionen utfärdat en landrapport för Kina (nedan kallad rapporten) (8), som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av många centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier). Rapporten placerades i undersökningsfilen i det inledande skedet. Klagomålet innehåller även viss relevant bevisning som kompletterar rapporten. Berörda parter uppmanades att motbevisa, kommentera eller komplettera bevisningen i undersökningshandlingarna vid tidpunkten för inledandet av förfarandet.

rapporten

8

| (55) | Klagomålet innehåller uppdaterade uppgifter om överkapacitet i stålproduktionen, som är den huvudsakliga råvaran för tillverkningen av den berörda produkten och utgör mer än 60 % av tillverkningskostnaderna. Klaganden hänvisade till en rapport från Europeiska unionens handelskammare i Kina (9), enligt vilken Kina inte hade infriat sina löften att minska produktionskapaciteten till mer realistiska nivåer. Denna situation berodde särskilt på






  — | några regioners önskan att vara självförsörjande, vilket ledde till ytterligare överkapacitet på nationell nivå, |
| --- | --- | --- |

(55)

Klagomålet innehåller uppdaterade uppgifter om överkapacitet i stålproduktionen, som är den huvudsakliga råvaran för tillverkningen av den berörda produkten och utgör mer än 60 % av tillverkningskostnaderna. Klaganden hänvisade till en rapport från Europeiska unionens handelskammare i Kina (9), enligt vilken Kina inte hade infriat sina löften att minska produktionskapaciteten till mer realistiska nivåer. Denna situation berodde särskilt på

9

—

några regioners önskan att vara självförsörjande, vilket ledde till ytterligare överkapacitet på nationell nivå,

| — | förekomsten av statsägda företag som inte drivs enligt vinst-/förlustöverväganden, |
| --- | --- |

—

förekomsten av statsägda företag som inte drivs enligt vinst-/förlustöverväganden,

| — | den kinesiska regeringens stimulanspaket, där stora stålverk uppmuntras att skapa ytterligare kapacitet och som syftar till att göra små och medelstora stålverk lönsamma igen, |
| --- | --- |

—

den kinesiska regeringens stimulanspaket, där stora stålverk uppmuntras att skapa ytterligare kapacitet och som syftar till att göra små och medelstora stålverk lönsamma igen,

| — | de regionala myndigheternas tillhandahållande av subventionerad energi (10). |
| --- | --- |

—

de regionala myndigheternas tillhandahållande av subventionerad energi (10).

10

| (56) | Klaganden hävdade även att den inhemska efterfrågan i Kina inte kunde absorbera den ökade stålproduktionen. I detta sammanhang hänvisas det i klagomålet till World Steel Association, som rapporterade att de månatliga produktionsvolymerna i Kina ökade med 9,1 % i oktober 2018 jämfört med oktober 2017, samtidigt som de endast ökade med 5,8 % i genomsnitt i de 64 länder som rapporterar till World Steel Association. |
| --- | --- |

(56)

Klaganden hävdade även att den inhemska efterfrågan i Kina inte kunde absorbera den ökade stålproduktionen. I detta sammanhang hänvisas det i klagomålet till World Steel Association, som rapporterade att de månatliga produktionsvolymerna i Kina ökade med 9,1 % i oktober 2018 jämfört med oktober 2017, samtidigt som de endast ökade med 5,8 % i genomsnitt i de 64 länder som rapporterar till World Steel Association.

| (57) | Klagomålet innehöll uppgifter om att den ökade stålproduktionen i Kina, i kombination med en minskning av exporten till följd av de handelspolitiska skyddsinstrument som nyligen införts av Europeiska unionen och Förenta staterna, kunde leda till sänkta stålpriser. |
| --- | --- |

(57)

Klagomålet innehöll uppgifter om att den ökade stålproduktionen i Kina, i kombination med en minskning av exporten till följd av de handelspolitiska skyddsinstrument som nyligen införts av Europeiska unionen och Förenta staterna, kunde leda till sänkta stålpriser.

| (58) | I klagomålet hänvisades även till ytterligare metoder som påverkar råvarupriserna:






  — | Kostnaderna för råvaror och energi i Kina bestäms inte av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(58)

I klagomålet hänvisades även till ytterligare metoder som påverkar råvarupriserna:

—

Kostnaderna för råvaror och energi i Kina bestäms inte av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande.

| — | Den kinesiska stålmarknaden försörjs fortfarande till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll och politisk styrning av den kinesiska regeringen. |
| --- | --- |

—

Den kinesiska stålmarknaden försörjs fortfarande till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll och politisk styrning av den kinesiska regeringen.

| — | Konkurs-, bolags- eller egendomsrätt genomförs fortfarande inte på lämpligt sätt i Kina. |
| --- | --- |

—

Konkurs-, bolags- eller egendomsrätt genomförs fortfarande inte på lämpligt sätt i Kina.

| — | Lönekostnader är snedvridna eftersom de inte bestäms av normala marknadskrafter eller genom förhandlingar mellan företagen och de anställda. |
| --- | --- |

—

Lönekostnader är snedvridna eftersom de inte bestäms av normala marknadskrafter eller genom förhandlingar mellan företagen och de anställda.

| (59) | Såsom anges i skäl 26 respektive skäl 27 lämnade de kinesiska myndigheterna inga synpunkter på eller motbevisade den befintliga bevisningen i ärendet, inklusive rapporten, samt den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(59)

Såsom anges i skäl 26 respektive skäl 27 lämnade de kinesiska myndigheterna inga synpunkter på eller motbevisade den befintliga bevisningen i ärendet, inklusive rapporten, samt den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

| (60) | Synpunkter i detta avseende inkom endast från en av de exporterande tillverkarna, som hävdade att beräkningen av normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen inte är förenlig med WTO-avtalen, inbegripet protokollet för Kinas anslutning till WTO (nedan kallat protokollet) och WTO:s antidumpningsavtal (nedan kallat antidumpningsavtalet). |
| --- | --- |

(60)

Synpunkter i detta avseende inkom endast från en av de exporterande tillverkarna, som hävdade att beräkningen av normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen inte är förenlig med WTO-avtalen, inbegripet protokollet för Kinas anslutning till WTO (nedan kallat protokollet) och WTO:s antidumpningsavtal (nedan kallat antidumpningsavtalet).

protokollet

antidumpningsavtalet

| (61) | I detta sammanhang hävdade den exporterande tillverkaren att efter det att avsnitt 15 i protokollet löpte ut bör EU inte avvika från standardmetoden för att fastställa normalvärdet, dvs. att endast använda inhemska priser och kostnader i det exporterande landet, såvida inte andra alternativ är tillåtna enligt antidumpningsavtalet. Mot bakgrund av ovanstående bör EU följa standardmetoden enligt artikel 2 i antidumpningsavtalet. Den berörda parten gjorde också gällande att begreppet betydande snedvridningar inte ens finns med i antidumpningsavtalet. Eftersom det inte finns någon rättslig grund för en sådan åtgärd i antidumpningsavtalet eller i Gatt 1994, är slutsatserna om förekomst av betydande snedvridningar, och följaktligen konstruktionen av normalvärdet, inte förenliga med artiklarna 1, 2, 6.1 och 18.1 i antidumpningsavtalet. |
| --- | --- |

(61)

I detta sammanhang hävdade den exporterande tillverkaren att efter det att avsnitt 15 i protokollet löpte ut bör EU inte avvika från standardmetoden för att fastställa normalvärdet, dvs. att endast använda inhemska priser och kostnader i det exporterande landet, såvida inte andra alternativ är tillåtna enligt antidumpningsavtalet. Mot bakgrund av ovanstående bör EU följa standardmetoden enligt artikel 2 i antidumpningsavtalet. Den berörda parten gjorde också gällande att begreppet betydande snedvridningar inte ens finns med i antidumpningsavtalet. Eftersom det inte finns någon rättslig grund för en sådan åtgärd i antidumpningsavtalet eller i Gatt 1994, är slutsatserna om förekomst av betydande snedvridningar, och följaktligen konstruktionen av normalvärdet, inte förenliga med artiklarna 1, 2, 6.1 och 18.1 i antidumpningsavtalet.

| (62) | I den föreliggande undersökningen konstaterar kommissionen i skäl 112 att det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen instämmer inte i den berörda partens påstående att kommissionen inte kan tillämpa artikel 2.6a. Kommissionen anser tvärtom att artikel 2.6a är tillämplig och att den måste tillämpas på grund av omständigheterna i detta ärende. Kommissionen anser dessutom att denna bestämmelse överensstämmer med Europeiska unionens WTO-skyldigheter. Det är kommissionens uppfattning, vilket klargörs i tvisten EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel från Argentina (DS473), att de bestämmelser i grundförordningen som är allmänt tillämpliga på alla WTO-medlemmar, särskilt artikel 2.5 andra stycket, möjliggör användning av uppgifter från ett tredjeland, vederbörligen justerade när det kan styrkas att en sådan justering är nödvändig. I antidumpningsförfaranden rörande produkter från Kina är de delar av avsnitt 15 i Kinas anslutningsprotokoll som inte har löpt ut fortfarande tillämpliga vid fastställandet av normalvärdet, både med avseende på marknadsekonomisk status och användningen av en metod som inte grundas på en strikt jämförelse med kinesiska priser eller kostnader. |
| --- | --- |

(62)

I den föreliggande undersökningen konstaterar kommissionen i skäl 112 att det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen instämmer inte i den berörda partens påstående att kommissionen inte kan tillämpa artikel 2.6a. Kommissionen anser tvärtom att artikel 2.6a är tillämplig och att den måste tillämpas på grund av omständigheterna i detta ärende. Kommissionen anser dessutom att denna bestämmelse överensstämmer med Europeiska unionens WTO-skyldigheter. Det är kommissionens uppfattning, vilket klargörs i tvisten EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel från Argentina (DS473), att de bestämmelser i grundförordningen som är allmänt tillämpliga på alla WTO-medlemmar, särskilt artikel 2.5 andra stycket, möjliggör användning av uppgifter från ett tredjeland, vederbörligen justerade när det kan styrkas att en sådan justering är nödvändig. I antidumpningsförfaranden rörande produkter från Kina är de delar av avsnitt 15 i Kinas anslutningsprotokoll som inte har löpt ut fortfarande tillämpliga vid fastställandet av normalvärdet, både med avseende på marknadsekonomisk status och användningen av en metod som inte grundas på en strikt jämförelse med kinesiska priser eller kostnader.

| (63) | Den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att klagomålet inte innehöll någon bevisning om betydande snedvridningar på stålhjulsmarknaden i sig, utan att påståendena snarare grundades på snedvridningar i situationen på den kinesiska stålmarknaden. |
| --- | --- |

(63)

Den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att klagomålet inte innehöll någon bevisning om betydande snedvridningar på stålhjulsmarknaden i sig, utan att påståendena snarare grundades på snedvridningar i situationen på den kinesiska stålmarknaden.

| (64) | Kommissionen konstaterade att eventuella synpunkter på situationen på den kinesiska stålmarknaden är relevanta för den berörda produkten. Eftersom det är en stålprodukt kan den anses höra till stålsektorn. Stål utgör i själva verket över 60 % av tillverkningskostnaderna för den berörda produkten. Den huvudsakliga råvara som används i tillverkningen av stålhjul är varmvalsat stål, som utgjorde över 50 % av de totala produktionskostnaderna. Varmvalsat stål tillverkas också på den kinesiska stålmarknaden och undersökningsresultaten i fråga om snedvridningar bekräftades i en tidigare undersökning avseende handelspolitiska skyddsinstrument (11). |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen konstaterade att eventuella synpunkter på situationen på den kinesiska stålmarknaden är relevanta för den berörda produkten. Eftersom det är en stålprodukt kan den anses höra till stålsektorn. Stål utgör i själva verket över 60 % av tillverkningskostnaderna för den berörda produkten. Den huvudsakliga råvara som används i tillverkningen av stålhjul är varmvalsat stål, som utgjorde över 50 % av de totala produktionskostnaderna. Varmvalsat stål tillverkas också på den kinesiska stålmarknaden och undersökningsresultaten i fråga om snedvridningar bekräftades i en tidigare undersökning avseende handelspolitiska skyddsinstrument (11).

11

| (65) | Kommissionen undersökte om det var lämpligt eller inte att använda inhemska priser och kostnader i Kina på grundval av att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i rapporten, som bygger på allmänt tillgängliga källor. Analysen omfattade en undersökning av det betydliga statliga ingripandet i den kinesiska ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen undersökte om det var lämpligt eller inte att använda inhemska priser och kostnader i Kina på grundval av att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i rapporten, som bygger på allmänt tillgängliga källor. Analysen omfattade en undersökning av det betydliga statliga ingripandet i den kinesiska ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den berörda produkten.

3.2.1.2   Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina

Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina

| (66) | Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet ”socialistisk marknadsekonomi”. Begreppet finns inskrivet i den kinesiska konstitutionen och avgör den ekonomiska styrningen av Kina. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i den nationella ekonomin” och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (12). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör betydande statligt ingripande i ekonomin, utan att staten i själva verket uttryckligen har i uppdrag att göra sådana ingripanden. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (13). |
| --- | --- |

(66)

Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet ”socialistisk marknadsekonomi”. Begreppet finns inskrivet i den kinesiska konstitutionen och avgör den ekonomiska styrningen av Kina. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i den nationella ekonomin” och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (12). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör betydande statligt ingripande i ekonomin, utan att staten i själva verket uttryckligen har i uppdrag att göra sådana ingripanden. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (13).

socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna

ledande kraften i den nationella ekonomin

säkerställa dess konsolidering och tillväxt

12

13

| (67) | Enligt den kinesiska lagstiftningen utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättslig, institutionell, personlig), och bildar en superstruktur där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Genom en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 gavs det kinesiska kommunistpartiets ledande roll en ännu mer framträdande plats genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den redan befintliga första meningen i bestämmelsen, ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina” infogades en ny andra mening, som lyder som följer: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap.” (14) Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets obestridda och alltmer ökande kontroll över Kinas ekonomiska system. Detta ledarskap och denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går mycket längre än vad som är brukligt i andra länder, där regeringarna utövar allmän makroekonomisk kontroll inom vilken de fria marknadskrafterna får spela. |
| --- | --- |

(67)

Enligt den kinesiska lagstiftningen utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättslig, institutionell, personlig), och bildar en superstruktur där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Genom en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 gavs det kinesiska kommunistpartiets ledande roll en ännu mer framträdande plats genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den redan befintliga första meningen i bestämmelsen, ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina” infogades en ny andra mening, som lyder som följer: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap.” (14) Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets obestridda och alltmer ökande kontroll över Kinas ekonomiska system. Detta ledarskap och denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går mycket längre än vad som är brukligt i andra länder, där regeringarna utövar allmän makroekonomisk kontroll inom vilken de fria marknadskrafterna får spela.

et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina

et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap

14

| (68) | Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik och strävar efter mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av det kinesiska kommunistpartiet, i stället för att avspegla de ekonomiska förhållandena på en fri marknad (15). De kinesiska myndigheterna tillämpar interventionistiska verktyg av många olika slag, bland annat systemet för industriell planering, finanssystemet samt lagstiftning. |
| --- | --- |

(68)

Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik och strävar efter mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av det kinesiska kommunistpartiet, i stället för att avspegla de ekonomiska förhållandena på en fri marknad (15). De kinesiska myndigheterna tillämpar interventionistiska verktyg av många olika slag, bland annat systemet för industriell planering, finanssystemet samt lagstiftning.

15

| (69) | För det första, och när det gäller den övergripande administrativa kontrollen, styrs den kinesiska ekonomin av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de tillämpas på alla myndighetsnivåer. Planerna på provinsiell nivå är detaljerade, medan de nationella planerna innehåller bredare mål. Planerna anger också de hjälpmedel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller fortfarande uttryckliga produktionsmål, eftersom detta var ett vanligt förekommande inslag under tidigare planeringsperioder. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt (positiva eller negativa) ut som prioriteringar i linje med regeringens prioriteringar och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste effektivt anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Detta beror inte bara på att planerna är bindande, utan även på att de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att uppfylla de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.2.1.5) (16). |
| --- | --- |

(69)

För det första, och när det gäller den övergripande administrativa kontrollen, styrs den kinesiska ekonomin av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de tillämpas på alla myndighetsnivåer. Planerna på provinsiell nivå är detaljerade, medan de nationella planerna innehåller bredare mål. Planerna anger också de hjälpmedel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller fortfarande uttryckliga produktionsmål, eftersom detta var ett vanligt förekommande inslag under tidigare planeringsperioder. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt (positiva eller negativa) ut som prioriteringar i linje med regeringens prioriteringar och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste effektivt anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Detta beror inte bara på att planerna är bindande, utan även på att de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att uppfylla de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.2.1.5) (16).

16

| (70) | För det andra domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker när det gäller fördelningen av ekonomiska resurser. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.2.1.8) (17). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även de andra delarna av finanssektorn utöver banksektorn är institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripande från staten och kommunistpartiet (18). |
| --- | --- |

(70)

För det andra domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker när det gäller fördelningen av ekonomiska resurser. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.2.1.8) (17). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även de andra delarna av finanssektorn utöver banksektorn är institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripande från staten och kommunistpartiet (18).

17

18

| (71) | För det tredje, och när det gäller lagstiftningen, ingriper staten i ekonomin på en rad olika sätt. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs dock inte, vilket ger de beslutande organen en bred marginal för egna bedömningar (19). På investeringsområdet har den kinesiska regeringen likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Investeringskontroll och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg för myndigheterna för att stödja politiska mål, exempelvis att upprätthålla statlig kontroll av viktiga sektorer eller stödja den inhemska industrin (20). |
| --- | --- |

(71)

För det tredje, och när det gäller lagstiftningen, ingriper staten i ekonomin på en rad olika sätt. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs dock inte, vilket ger de beslutande organen en bred marginal för egna bedömningar (19). På investeringsområdet har den kinesiska regeringen likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Investeringskontroll och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg för myndigheterna för att stödja politiska mål, exempelvis att upprätthålla statlig kontroll av viktiga sektorer eller stödja den inhemska industrin (20).

19

20

| (72) | Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som möjliggör och uppmuntrar statliga ingripanden av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden strider mot de fria marknadskrafterna, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (21). |
| --- | --- |

(72)

Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som möjliggör och uppmuntrar statliga ingripanden av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden strider mot de fria marknadskrafterna, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (21).

21

3.2.1.3   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter

| (73) | I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll och/eller politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin. |
| --- | --- |

(73)

I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll och/eller politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin.

| (74) | Regeringen och kommunistpartiet har strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företag, särskilt statsägda företag. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i de statsägda företagens operativa beslutsfattande. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser, genom particeller i företagen (se även avsnitt 3.2.1.4) samt genom att staten formar företagsstrukturen hos statsägda företag (22). I gengäld har statligt ägda företag en särskild ställning inom den kinesiska ekonomin, vilket medför flera ekonomiska fördelar, i synnerhet skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror, även finansiering (23). |
| --- | --- |

(74)

Regeringen och kommunistpartiet har strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företag, särskilt statsägda företag. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i de statsägda företagens operativa beslutsfattande. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser, genom particeller i företagen (se även avsnitt 3.2.1.4) samt genom att staten formar företagsstrukturen hos statsägda företag (22). I gengäld har statligt ägda företag en särskild ställning inom den kinesiska ekonomin, vilket medför flera ekonomiska fördelar, i synnerhet skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror, även finansiering (23).

22

23

| (75) | Den kinesiska regeringen utövar fortfarande ett betydande ägarskap inom stålsektorn. Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men fyra av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största ståltillverkare är statsägda (24). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016, satte den kinesiska regeringen samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av järn- och ståltillverkningen kring tio storskaliga företag till 2025 (25). Regeringen upprepade sin avsikt i april 2019, när den tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (26). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (27). |
| --- | --- |

(75)

Den kinesiska regeringen utövar fortfarande ett betydande ägarskap inom stålsektorn. Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men fyra av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största ståltillverkare är statsägda (24). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016, satte den kinesiska regeringen samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av järn- och ståltillverkningen kring tio storskaliga företag till 2025 (25). Regeringen upprepade sin avsikt i april 2019, när den tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (26). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (27).

24

25

26

27

| (76) | Till följd av de omfattande statliga ingripandena i stålindustrin och den stora andelen statsägda företag inom sektorn, förhindras även privatägda ståltillverkare att verka under marknadsförhållanden. Både offentlig- och privatägda företag inom stålsektorn är i själva verket föremål för politisk övervakning och vägledning såsom anges i avsnitt 3.2.1.5. |
| --- | --- |

(76)

Till följd av de omfattande statliga ingripandena i stålindustrin och den stora andelen statsägda företag inom sektorn, förhindras även privatägda ståltillverkare att verka under marknadsförhållanden. Både offentlig- och privatägda företag inom stålsektorn är i själva verket föremål för politisk övervakning och vägledning såsom anges i avsnitt 3.2.1.5.

| (77) | Även om de flesta tillverkare av stålhjul i Kina är privatägda företag, kontrollerar och ingriper staten på deras huvudsakliga råvarumarknad, dvs. varmvalsat stål, som inte är undantagen från den allmänna ram som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(77)

Även om de flesta tillverkare av stålhjul i Kina är privatägda företag, kontrollerar och ingriper staten på deras huvudsakliga råvarumarknad, dvs. varmvalsat stål, som inte är undantagen från den allmänna ram som beskrivs ovan.

| (78) | Det fastställdes att de kontrollerade tillverkarna av stålhjul köpte sitt varmvalsade stål både från statsägda och privata leverantörer. Mot bakgrund av undersökningsresultaten i flera antisubventionsundersökningar avseende kinesiska varmvalsade platta produkter av stål eller andra stålprodukter där varmvalsat stål används som råvara, varav den senaste är undersökningen avseende stålprodukter belagda med organiskt material (28), är ägandeformen för tillverkare av varmvalsat stål inte relevant för slutsatserna om snedvridningar. |
| --- | --- |

(78)

Det fastställdes att de kontrollerade tillverkarna av stålhjul köpte sitt varmvalsade stål både från statsägda och privata leverantörer. Mot bakgrund av undersökningsresultaten i flera antisubventionsundersökningar avseende kinesiska varmvalsade platta produkter av stål eller andra stålprodukter där varmvalsat stål används som råvara, varav den senaste är undersökningen avseende stålprodukter belagda med organiskt material (28), är ägandeformen för tillverkare av varmvalsat stål inte relevant för slutsatserna om snedvridningar.

28

| (79) | I den ursprungliga undersökningen avseende stålprodukter belagda med organiskt material som nämns ovan fastställde kommissionen att statsägda företag som försörjer tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material med varmvalsat stål var offentliga organ enligt den prövning som har fastställts av WTO:s överprövningsorgan, eftersom de utförde statliga funktioner och utövade statliga befogenheter när de gör detta. Kommissionen fastställde dessutom att privatägda tillverkare av varmvalsat stål i Kina uppmanades och fick direktiv av den kinesiska regeringen att tillhandahålla varor i enlighet med artiklarna 3.1 a iii och 3.1 a iv i den grundläggande antisubventionsförordningen (29) och agerade på samma sätt som de statligt ägda stålföretagen. Kommissionen fastställde slutligen att priserna på varmvalsat stål i Kina var snedvridna. Detta var följden av de statsägda företagens stora dominans på marknaden för varmvalsat stål i Kina och av att de privata leverantörernas priser på varmvalsat stål var anpassade efter de statsägda företagens priser. |
| --- | --- |

(79)

I den ursprungliga undersökningen avseende stålprodukter belagda med organiskt material som nämns ovan fastställde kommissionen att statsägda företag som försörjer tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material med varmvalsat stål var offentliga organ enligt den prövning som har fastställts av WTO:s överprövningsorgan, eftersom de utförde statliga funktioner och utövade statliga befogenheter när de gör detta. Kommissionen fastställde dessutom att privatägda tillverkare av varmvalsat stål i Kina uppmanades och fick direktiv av den kinesiska regeringen att tillhandahålla varor i enlighet med artiklarna 3.1 a iii och 3.1 a iv i den grundläggande antisubventionsförordningen (29) och agerade på samma sätt som de statligt ägda stålföretagen. Kommissionen fastställde slutligen att priserna på varmvalsat stål i Kina var snedvridna. Detta var följden av de statsägda företagens stora dominans på marknaden för varmvalsat stål i Kina och av att de privata leverantörernas priser på varmvalsat stål var anpassade efter de statsägda företagens priser.

29

| (80) | Dessutom är de flesta biltillverkningsföretagen fortfarande (delvis) statsägda. Utländska biltillverkare har bildat samriskföretag med större statsägda företag, eftersom utländskt aktieinnehav har begränsats sedan 1994 (30). |
| --- | --- |

(80)

Dessutom är de flesta biltillverkningsföretagen fortfarande (delvis) statsägda. Utländska biltillverkare har bildat samriskföretag med större statsägda företag, eftersom utländskt aktieinnehav har begränsats sedan 1994 (30).

30

| (81) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att stålhjulsmarknaden i Kina i betydande utsträckning försörjs av företag som var föremål för ägande, kontroll eller politisk styrning eller politiskt överinseende av den kinesiska regeringen. |
| --- | --- |

(81)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att stålhjulsmarknaden i Kina i betydande utsträckning försörjs av företag som var föremål för ägande, kontroll eller politisk styrning eller politiskt överinseende av den kinesiska regeringen.

3.2.1.4   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader

| (82) | Förutom att utöva kontroll över ekonomin genom ägande av statsägda företag och andra verktyg är den kinesiska regeringen i stånd att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen, som kan anses motsvara en äganderätt (31) och kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiets enligt partiets stadgar (32)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (33). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag. (34) Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive tillverkare av stålhjul och leverantörer av deras insatsvaror. |
| --- | --- |

(82)

Förutom att utöva kontroll över ekonomin genom ägande av statsägda företag och andra verktyg är den kinesiska regeringen i stånd att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen, som kan anses motsvara en äganderätt (31) och kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiets enligt partiets stadgar (32)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (33). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag. (34) Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive tillverkare av stålhjul och leverantörer av deras insatsvaror.

31

32

33

34

| (83) | Särskilt inom stålsektorn är många av de stora ståltillverkarna (inklusive tillverkare av varmvalsat stål) statsägda, vilket redan påpekats. Några av dem anges uttryckligen i ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020” (35) som exempel på resultaten av den tolfte femåriga planeringsperioden (Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel osv.). I de offentliga handlingarna för statsägda tillverkare av stålhjul framhålls ibland kopplingen till den kinesiska regeringen. I sin halvårsrapport 2016 uppger exempelvis Baoshan Iron & Steel (eller Baosteel) att ”företaget förband sig att följa den regionala planeringen enligt den trettonde femårsplanen och nådde brett samförstånd med regionala myndigheter om att dela resurser, koppla ihop industrier i städer och skapa en ekologisk miljö” (36). I den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen om vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (37) fastställde kommissionen att tre av de fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i stickprovet var statsägda företag. I samtliga tre grupper agerade styrelseordföranden eller ordföranden även som partikommittésekreterare för gruppens kommunistpartiorganisation. |
| --- | --- |

(83)

Särskilt inom stålsektorn är många av de stora ståltillverkarna (inklusive tillverkare av varmvalsat stål) statsägda, vilket redan påpekats. Några av dem anges uttryckligen i ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020” (35) som exempel på resultaten av den tolfte femåriga planeringsperioden (Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel osv.). I de offentliga handlingarna för statsägda tillverkare av stålhjul framhålls ibland kopplingen till den kinesiska regeringen. I sin halvårsrapport 2016 uppger exempelvis Baoshan Iron & Steel (eller Baosteel) att ”företaget förband sig att följa den regionala planeringen enligt den trettonde femårsplanen och nådde brett samförstånd med regionala myndigheter om att dela resurser, koppla ihop industrier i städer och skapa en ekologisk miljö” (36). I den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen om vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (37) fastställde kommissionen att tre av de fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i stickprovet var statsägda företag. I samtliga tre grupper agerade styrelseordföranden eller ordföranden även som partikommittésekreterare för gruppens kommunistpartiorganisation.

35

36

37

| (84) | Den kinesiska staten gör ingripanden även i bilindustrin. I det statsägda bilföretaget SAIC Motors årsrapport 2018 anges exempelvis att ”[t]ack vare kraftfulla insatser från de statliga myndigheterna och bilföretagens outtröttliga ansträngningar har Kina lyckats bli den största globala marknaden för bilar som drivs med nya energislag, tack vare snabbt växande och globalt ledande nya tekniker och modeller såsom ’Intelligent & Connected Vehicles’ (ICV) och ’mobility sharing’, samtidigt som den tar ledningen i utformningen av en ny epok för världens bilindustri.” (38) |
| --- | --- |

(84)

Den kinesiska staten gör ingripanden även i bilindustrin. I det statsägda bilföretaget SAIC Motors årsrapport 2018 anges exempelvis att ”[t]ack vare kraftfulla insatser från de statliga myndigheterna och bilföretagens outtröttliga ansträngningar har Kina lyckats bli den största globala marknaden för bilar som drivs med nya energislag, tack vare snabbt växande och globalt ledande nya tekniker och modeller såsom ’Intelligent & Connected Vehicles’ (ICV) och ’mobility sharing’, samtidigt som den tar ledningen i utformningen av en ny epok för världens bilindustri.” (38)

38

| (85) | Statens närvaro och ingripande i finansmarknaderna (se även avsnitt 3.2.1.8) och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har dessutom en ytterligare snedvridande effekt på marknaden för stålhjul (39). Statens närvaro i företag, inbegripet statsägda företag, inom stålsektorn, bilsektorn och andra sektorer (såsom finanssektorn och sektorn för insatsvaror) gör det således möjligt för den kinesiska regeringen att påverka priser och kostnader. |
| --- | --- |

(85)

Statens närvaro och ingripande i finansmarknaderna (se även avsnitt 3.2.1.8) och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har dessutom en ytterligare snedvridande effekt på marknaden för stålhjul (39). Statens närvaro i företag, inbegripet statsägda företag, inom stålsektorn, bilsektorn och andra sektorer (såsom finanssektorn och sektorn för insatsvaror) gör det således möjligt för den kinesiska regeringen att påverka priser och kostnader.

39

3.2.1.5   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna

| (86) | Inriktningen hos Kinas ekonomi bestäms i betydande utsträckning av ett välutvecklat planeringssystem som innehåller prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla myndighetsnivåer och omfattar praktiskt taget alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som regeringen har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (40). |
| --- | --- |

(86)

Inriktningen hos Kinas ekonomi bestäms i betydande utsträckning av ett välutvecklat planeringssystem som innehåller prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla myndighetsnivåer och omfattar praktiskt taget alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som regeringen har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (40).

40

| (87) | Den kinesiska regeringen anser att stålindustrin, inbegripet tillverkning av stålhjul, är en nyckelindustri (41). Detta bekräftas i många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020”. I denna plan anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (42). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (43). |
| --- | --- |

(87)

Den kinesiska regeringen anser att stålindustrin, inbegripet tillverkning av stålhjul, är en nyckelindustri (41). Detta bekräftas i många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020”. I denna plan anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (42). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (43).

41

42

43

| (88) | I den trettonde femårsplanen om ekonomisk och social utveckling (44) anges att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas (45). Planen inriktas även på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom att stödja företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (46) |
| --- | --- |

(88)

I den trettonde femårsplanen om ekonomisk och social utveckling (44) anges att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas (45). Planen inriktas även på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom att stödja företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (46)

44

45

46

| (89) | I ”den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring)” (47) (nedan kallad katalogen) anges järn och stål som främjade industrier. Katalogens tillämplighet bekräftades av den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen om vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (48). |
| --- | --- |

(89)

I ”den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring)” (47) (nedan kallad katalogen) anges järn och stål som främjade industrier. Katalogens tillämplighet bekräftades av den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen om vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (48).

47

katalogen

48

| (90) | Den kinesiska regeringen vägleder dessutom sektorns utveckling med hjälp av en bred uppsättning politiska verktyg och direktiv, bland annat avseende marknadens sammansättning och omstrukturering, råvaror, investeringar, kapacitetseliminering, produktsortiment, omlokalisering, uppgradering osv. Genom dessa och andra medel styr och kontrollerar den kinesiska regeringen praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion (inbegripet stålhjul) (49). Det rådande problemet med överkapacitet är otvivelaktigt det tydligaste exemplet på följderna av den kinesiska regeringens politik och de snedvridningar som blir resultatet av denna. |
| --- | --- |

(90)

Den kinesiska regeringen vägleder dessutom sektorns utveckling med hjälp av en bred uppsättning politiska verktyg och direktiv, bland annat avseende marknadens sammansättning och omstrukturering, råvaror, investeringar, kapacitetseliminering, produktsortiment, omlokalisering, uppgradering osv. Genom dessa och andra medel styr och kontrollerar den kinesiska regeringen praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion (inbegripet stålhjul) (49). Det rådande problemet med överkapacitet är otvivelaktigt det tydligaste exemplet på följderna av den kinesiska regeringens politik och de snedvridningar som blir resultatet av denna.

49

| (91) | När det gäller bilindustrin föreskrev politiken för utveckling av bilindustrin en begränsning för utländskt aktieinnehav i samriskföretag som tillverkar bilar, vilket fortfarande var i kraft under undersökningsperioden. Detta innebär att även kunder till stålhjulstillverkare var föremål för diskriminerande åtgärder till förmån för inhemska tillverkare. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller bilindustrin föreskrev politiken för utveckling av bilindustrin en begränsning för utländskt aktieinnehav i samriskföretag som tillverkar bilar, vilket fortfarande var i kraft under undersökningsperioden. Detta innebär att även kunder till stålhjulstillverkare var föremål för diskriminerande åtgärder till förmån för inhemska tillverkare.

| (92) | Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive tillverkningen av varmvalsat stål som den huvudsakliga råvaran i tillverkningen av den berörda produkten, samt stålhjul som en del av den främjade stålsektorn. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt. |
| --- | --- |

(92)

Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive tillverkningen av varmvalsat stål som den huvudsakliga råvaran i tillverkningen av den berörda produkten, samt stålhjul som en del av den främjade stålsektorn. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt.

3.2.1.6   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

| (93) | Enligt den tillgängliga informationen förefaller det kinesiska konkurssystemet vara olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter. Detta förefaller bero på att den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på principer som liknar de principer som tillämpas i motsvarande lagar i andra länder än Kina, men det kinesiska systemet kännetecknas av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (50). |
| --- | --- |

(93)

Enligt den tillgängliga informationen förefaller det kinesiska konkurssystemet vara olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter. Detta förefaller bero på att den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på principer som liknar de principer som tillämpas i motsvarande lagar i andra länder än Kina, men det kinesiska systemet kännetecknas av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (50).

50

| (94) | Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (51). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivägd jordbruksmark och statsägd mark i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (52). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark (53), bland annat genomförandet av ekonomiska planer. |
| --- | --- |

(94)

Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (51). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivägd jordbruksmark och statsägd mark i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (52). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark (53), bland annat genomförandet av ekonomiska planer.

51

52

53

| (95) | I likhet med många andra sektorer i den kinesiska ekonomin omfattas tillverkare av stålhjul av de allmänna reglerna i den kinesiska konkurs-, bolags- och egendomsrätten. Detta innebär att dessa företag även är föremål för de snedvridningar som genomsyrar hela systemet och uppstår till följd av diskriminerande eller olämplig tillämpning av konkurs- och egendomsrätten. Under denna undersökning avslöjades ingenting som kunde ifrågasätta dessa slutsatser. Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt, vilket ger upphov till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina. På grundval av tillgänglig bevisning förefaller dessa överväganden även stämma in på stålsektorn och mer specifikt på varmvalsat stål (som den huvudsakliga insatsvara som används i tillverkningen av den berörda produkten) och även med avseende på stålhjul som en del av stålsektorn. Kommissionen har i synnerhet fastställt att tillverkare av stålhjul (54) gynnades av tillhandahållande av markanvändningsrättigheter mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(95)

I likhet med många andra sektorer i den kinesiska ekonomin omfattas tillverkare av stålhjul av de allmänna reglerna i den kinesiska konkurs-, bolags- och egendomsrätten. Detta innebär att dessa företag även är föremål för de snedvridningar som genomsyrar hela systemet och uppstår till följd av diskriminerande eller olämplig tillämpning av konkurs- och egendomsrätten. Under denna undersökning avslöjades ingenting som kunde ifrågasätta dessa slutsatser. Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt, vilket ger upphov till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina. På grundval av tillgänglig bevisning förefaller dessa överväganden även stämma in på stålsektorn och mer specifikt på varmvalsat stål (som den huvudsakliga insatsvara som används i tillverkningen av den berörda produkten) och även med avseende på stålhjul som en del av stålsektorn. Kommissionen har i synnerhet fastställt att tillverkare av stålhjul (54) gynnades av tillhandahållande av markanvändningsrättigheter mot för låg ersättning.

54

| (96) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten inom stålsektorn, även när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

(96)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten inom stålsektorn, även när det gäller den berörda produkten.

3.2.1.7   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: snedvridna lönekostnader

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: snedvridna lönekostnader

| (97) | Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt till att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (nedan kallad ILO), bland annat konventionerna om föreningsfrihet och om kollektivavtal (55). Enligt den nationella lagstiftningen finns det endast en aktiv fackorganisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande begränsat (56). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner till lokala invånare i varje administrativt område. Detta leder ofta till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en svag ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (57). Dessa undersökningsresultat visar på en snedvridning av lönekostnaderna i Kina. |
| --- | --- |

(97)

Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt till att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (nedan kallad ILO), bland annat konventionerna om föreningsfrihet och om kollektivavtal (55). Enligt den nationella lagstiftningen finns det endast en aktiv fackorganisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande begränsat (56). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner till lokala invånare i varje administrativt område. Detta leder ofta till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en svag ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (57). Dessa undersökningsresultat visar på en snedvridning av lönekostnaderna i Kina.

ILO

55

56

57

| (98) | Ingen bevisning har lämnats in om att stålsektorn, inklusive tillverkare av stålhjul och varmvalsat stål, inte skulle omfattas av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Stålhjulssektorn och sektorn för delar av varmvalsat stål påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid tillverkningen av den berörda produkten eller den huvudsakliga råvaran för att tillverka den) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättsliga system i Kina). |
| --- | --- |

(98)

Ingen bevisning har lämnats in om att stålsektorn, inklusive tillverkare av stålhjul och varmvalsat stål, inte skulle omfattas av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Stålhjulssektorn och sektorn för delar av varmvalsat stål påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid tillverkningen av den berörda produkten eller den huvudsakliga råvaran för att tillverka den) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättsliga system i Kina).

3.2.1.8   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

| (99) | Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt. |
| --- | --- |

(99)

Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt.

| (100) | För det första kännetecknas Kinas finansiella system av de statsägda bankernas starka ställning (58), som tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. I likhet med icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (59), och i likhet med icke-finansiella statsägda företag, genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av regeringen. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet enligt behoven i fråga om den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen och att följa statens industripolitik (60). Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (61). |
| --- | --- |

(100)

För det första kännetecknas Kinas finansiella system av de statsägda bankernas starka ställning (58), som tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. I likhet med icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (59), och i likhet med icke-finansiella statsägda företag, genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av regeringen. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet enligt behoven i fråga om den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen och att följa statens industripolitik (60). Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (61).

58

59

60

61

| (101) | Det har bekräftats att det finns flera rättsliga bestämmelser som föreskriver att normal bankpraxis ska följas och om aktsamhetregler, exempelvis att undersöka låntagares kreditvärdighet, men den överväldigande bevisningen, bland annat resultat från handelspolitiska undersökningar, tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordna roll i tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten. |
| --- | --- |

(101)

Det har bekräftats att det finns flera rättsliga bestämmelser som föreskriver att normal bankpraxis ska följas och om aktsamhetregler, exempelvis att undersöka låntagares kreditvärdighet, men den överväldigande bevisningen, bland annat resultat från handelspolitiska undersökningar, tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordna roll i tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten.

| (102) | Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av en rad olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för den kinesiska regeringen och styrkan hos eventuella implicita garantier från regeringen. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (62). |
| --- | --- |

(102)

Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av en rad olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för den kinesiska regeringen och styrkan hos eventuella implicita garantier från regeringen. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (62).

62

| (103) | Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (63). Detta leder till att utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången och kapitalkostnaden inte är lika för alla aktörer på marknaden. |
| --- | --- |

(103)

Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (63). Detta leder till att utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången och kapitalkostnaden inte är lika för alla aktörer på marknaden.

63

| (104) | För det andra har utlåningskostnaderna hållits konstgjort låga för att stimulera ökade investeringar, vilket har lett till överanvändning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte agerar enligt kommersiell praxis. |
| --- | --- |

(104)

För det andra har utlåningskostnaderna hållits konstgjort låga för att stimulera ökade investeringar, vilket har lett till överanvändning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte agerar enligt kommersiell praxis.

| (105) | För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning och användningen av riktad kredit förefaller ha ökat, eftersom den trots försämrade ekonomiska förhållanden har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning. |
| --- | --- |

(105)

För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning och användningen av riktad kredit förefaller ha ökat, eftersom den trots försämrade ekonomiska förhållanden har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning.

| (106) | Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalfördelningen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som skulle kunna förväntas under icke-snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Ställda inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har den kinesiska regeringen valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har således hanterats genom förlängningar av lån, vilket i sin tur skapar ”zombie”-företag, eller genom att överföra äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller hanterar dess grundorsaker. |
| --- | --- |

(106)

Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalfördelningen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som skulle kunna förväntas under icke-snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Ställda inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har den kinesiska regeringen valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har således hanterats genom förlängningar av lån, vilket i sin tur skapar ”zombie”-företag, eller genom att överföra äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller hanterar dess grundorsaker.

| (107) | Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

(107)

Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna.

| (108) | Ingen bevisning har lämnats om att stålsektorn, inklusive tillverkning av stålhjul och varmvalsat stål, skulle undantas från de statliga ingripanden i finanssystemet som beskrivs ovan. Kommissionen har även fastställt att råvaran varmvalsat stål (64) gynnades av förmånlig utlåning, vilket motsvarar subventioner. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. |
| --- | --- |

(108)

Ingen bevisning har lämnats om att stålsektorn, inklusive tillverkning av stålhjul och varmvalsat stål, skulle undantas från de statliga ingripanden i finanssystemet som beskrivs ovan. Kommissionen har även fastställt att råvaran varmvalsat stål (64) gynnades av förmånlig utlåning, vilket motsvarar subventioner. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

64

3.2.1.9   De beskrivna snedvridningarnas systemiska karaktär

De beskrivna snedvridningarnas systemiska karaktär

| (109) | Kommissionen konstaterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten är karakteristiska för den kinesiska ekonomin. Den tillgängliga bevisningen visar att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.2.1.1–3.2.1.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorerna i avsnitten 3.2.1.6–3.2.1.8 och i del B i rapporten. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen konstaterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten är karakteristiska för den kinesiska ekonomin. Den tillgängliga bevisningen visar att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.2.1.1–3.2.1.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorerna i avsnitten 3.2.1.6–3.2.1.8 och i del B i rapporten.

| (110) | Kommissionen erinrar om att det krävs ett antal olika insatsvaror för att tillverka stålhjul. Enligt bevisningen i ärendehandlingarna köpte samtliga exporterande tillverkare i urvalet alla sina insatsvaror i Kina. När stålhjulstillverkare köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen erinrar om att det krävs ett antal olika insatsvaror för att tillverka stålhjul. Enligt bevisningen i ärendehandlingarna köpte samtliga exporterande tillverkare i urvalet alla sina insatsvaror i Kina. När stålhjulstillverkare köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (111) | Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för stålhjul som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) färgas eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvarorna och så vidare. Varken den kinesiska regeringen eller de exporterande tillverkarna har åberopat någon bevisning eller framfört några argument om motsatsen i denna undersökning. |
| --- | --- |

(111)

Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för stålhjul som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) färgas eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvarorna och så vidare. Varken den kinesiska regeringen eller de exporterande tillverkarna har åberopat någon bevisning eller framfört några argument om motsatsen i denna undersökning.

3.2.1.10   Slutsats

Slutsats

| (112) | Analysen i avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet och i stålsektorn och bilindustrin i synnerhet, visar att priser eller kostnader för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från den kinesiska regeringens sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. |
| --- | --- |

(112)

Analysen i avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet och i stålsektorn och bilindustrin i synnerhet, visar att priser eller kostnader för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från den kinesiska regeringens sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall.

| (113) | Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet.

3.2.2   Representativt land

Representativt land

3.2.2.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (114) | Valet av representativt land grundades på följande kriterier:






  — | En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (65). |
| --- | --- | --- |

(114)

Valet av representativt land grundades på följande kriterier:

—

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (65).

65

| — | Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (66). |
| --- | --- |

—

Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (66).

66

| — | Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet. |
| --- | --- |

—

Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet.

| — | Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (115) | Såsom anges i skälen 29–31 offentliggjorde kommissionen två kommentarer till ärendehandlingarna om de källor som använts för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(115)

Såsom anges i skälen 29–31 offentliggjorde kommissionen två kommentarer till ärendehandlingarna om de källor som använts för att fastställa normalvärdet.

3.2.2.2   En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas

| (116) | I kommentaren av den 6 mars 2019 identifierade kommissionen följande nio länder: Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet, som Världsbanken anser vara länder med ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas, dvs. de klassificeras alla som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst (nedan kallad BNI). |
| --- | --- |

(116)

I kommentaren av den 6 mars 2019 identifierade kommissionen följande nio länder: Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet, som Världsbanken anser vara länder med ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas, dvs. de klassificeras alla som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst (nedan kallad BNI).

BNI

| (117) | I sin inlaga av den 11 mars 2019 hävdar klaganden att Mexiko inte bör väljas som representativt land eftersom de mexikanska tillverkarna endast levererar till Nafta-området. Klaganden lämnade dock ingen bevisning om varför de tillverkade varornas destination skulle vara relevant för valet av representativt land och hur detta skulle påverka de relevanta produktionsfaktorernas representativitet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(117)

I sin inlaga av den 11 mars 2019 hävdar klaganden att Mexiko inte bör väljas som representativt land eftersom de mexikanska tillverkarna endast levererar till Nafta-området. Klaganden lämnade dock ingen bevisning om varför de tillverkade varornas destination skulle vara relevant för valet av representativt land och hur detta skulle påverka de relevanta produktionsfaktorernas representativitet. Påståendet avvisades därför.

| (118) | I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterar kommissionen att Argentina klassificerades som ett höginkomstland under undersökningsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att endast åtta av de ursprungligen identifierade övre medelinkomstländerna kunde övervägas i valet av representativt land. |
| --- | --- |

(118)

I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterar kommissionen att Argentina klassificerades som ett höginkomstland under undersökningsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att endast åtta av de ursprungligen identifierade övre medelinkomstländerna kunde övervägas i valet av representativt land.

| (119) | Inga ytterligare synpunkter på nivån av ekonomisk utveckling inkom efter kommentaren av den 16 april 2019. |
| --- | --- |

(119)

Inga ytterligare synpunkter på nivån av ekonomisk utveckling inkom efter kommentaren av den 16 april 2019.

3.2.2.3   Tillverkning av den undersökta produkten i det representativa landet och tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet

Tillverkning av den undersökta produkten i det representativa landet och tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet

| (120) | I kommentaren av den 6 mars 2019 uppger kommissionen att det var känt att den berörda produkten tillverkas i Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet. |
| --- | --- |

(120)

I kommentaren av den 6 mars 2019 uppger kommissionen att det var känt att den berörda produkten tillverkas i Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet.

| (121) | Kommissionen konstaterade också att det inte fanns allmänt tillgängliga finansiella uppgifter om stålhjulstillverkaren i Argentina. I sin inlaga av den 11 mars 2019 bekräftar klaganden att tillverkaren i Argentina hade upphört med sin verksamhet. Av denna anledning och av den anledning som anges i skäl 118 övervägde kommissionen inte Argentina som möjligt representativt land. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen konstaterade också att det inte fanns allmänt tillgängliga finansiella uppgifter om stålhjulstillverkaren i Argentina. I sin inlaga av den 11 mars 2019 bekräftar klaganden att tillverkaren i Argentina hade upphört med sin verksamhet. Av denna anledning och av den anledning som anges i skäl 118 övervägde kommissionen inte Argentina som möjligt representativt land.

| (122) | Kommissionen konstaterade dessutom att de finansiella uppgifter som var relevanta för undersökningsperioden inte fanns tillgängliga för något av de övervägda länderna när kommentaren av den 6 mars 2019 offentliggjordes. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen konstaterade dessutom att de finansiella uppgifter som var relevanta för undersökningsperioden inte fanns tillgängliga för något av de övervägda länderna när kommentaren av den 6 mars 2019 offentliggjordes.

| (123) | I sin inlaga av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att Indien borde väljas som representativt land. Enligt detta företag fanns det åtminstone två tillverkare av den särskilda produkttyp som tillverkades av denna exporterande tillverkare. Företaget hävdade dessutom att BNI, som används av Världsbanken för att klassificera länder, inte är en lämplig indikator för att bedöma ett lands ekonomiska utvecklingsnivå, eftersom BNI per capita inte ger en lämplig sammanfattning av ett lands utvecklingsnivå och inte heller mäter välstånd. Företaget ansåg att BNP borde användas i stället. |
| --- | --- |

(123)

I sin inlaga av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att Indien borde väljas som representativt land. Enligt detta företag fanns det åtminstone två tillverkare av den särskilda produkttyp som tillverkades av denna exporterande tillverkare. Företaget hävdade dessutom att BNI, som används av Världsbanken för att klassificera länder, inte är en lämplig indikator för att bedöma ett lands ekonomiska utvecklingsnivå, eftersom BNI per capita inte ger en lämplig sammanfattning av ett lands utvecklingsnivå och inte heller mäter välstånd. Företaget ansåg att BNP borde användas i stället.

| (124) | I detta avseende konstaterade kommissionen att det fastställs i grundförordningen att det representativa landet ska ha en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå. Företaget framförde dock inga ytterligare krav på valet av lämpligt representativt land. Kommissionen beslutade att Världsbankens databas var den lämpliga uppgiftskällan i detta sammanhang. Databasen ger kommissionen ett tillräckligt antal potentiellt lämpliga representativa länder med en liknande utvecklingsnivå för att kunna välja den lämpligaste källan till icke-snedvridna kostnader och priser. Denna rangordning baseras dessutom på ett objektivt kriterium och används konsekvent i alla ärenden där fastställandet av normalvärdet grundas på bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen, vilket säkerställer enhetlighet och lika behandling i olika förfaranden. Världsbanken använder BNI i sin klassificering av ekonomier i inkomstgrupper, eftersom den följer metoden i Världsbankens operativa utlåningspolicy. Eftersom BNI registrerar all inkomst som kommer in i en nationell ekonomi, oavsett ursprung, avspeglar den på ett lämpligt sätt den totala ekonomiska aktiviteten i ett visst land. |
| --- | --- |

(124)

I detta avseende konstaterade kommissionen att det fastställs i grundförordningen att det representativa landet ska ha en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå. Företaget framförde dock inga ytterligare krav på valet av lämpligt representativt land. Kommissionen beslutade att Världsbankens databas var den lämpliga uppgiftskällan i detta sammanhang. Databasen ger kommissionen ett tillräckligt antal potentiellt lämpliga representativa länder med en liknande utvecklingsnivå för att kunna välja den lämpligaste källan till icke-snedvridna kostnader och priser. Denna rangordning baseras dessutom på ett objektivt kriterium och används konsekvent i alla ärenden där fastställandet av normalvärdet grundas på bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen, vilket säkerställer enhetlighet och lika behandling i olika förfaranden. Världsbanken använder BNI i sin klassificering av ekonomier i inkomstgrupper, eftersom den följer metoden i Världsbankens operativa utlåningspolicy. Eftersom BNI registrerar all inkomst som kommer in i en nationell ekonomi, oavsett ursprung, avspeglar den på ett lämpligt sätt den totala ekonomiska aktiviteten i ett visst land.

| (125) | Samtidigt konstaterade kommissionen att Indien var upptaget i förteckningen över låg- och medelinkomstländer i Världsbankens rangordning, och därför inte hade en utvecklingsnivå som liknade Kinas. Indien kunde därför inte anses vara ett lämpligt representativt land för Kina. Kommissionen avvisade följaktligen detta påstående. |
| --- | --- |

(125)

Samtidigt konstaterade kommissionen att Indien var upptaget i förteckningen över låg- och medelinkomstländer i Världsbankens rangordning, och därför inte hade en utvecklingsnivå som liknade Kinas. Indien kunde därför inte anses vara ett lämpligt representativt land för Kina. Kommissionen avvisade följaktligen detta påstående.

| (126) | I sina synpunkter på kommentaren av den 6 mars 2019 framförde EUWA och en exporterande tillverkare ett antal påståenden om förekomsten av tillverkning av den undersökta produkten i några av de övervägda länderna, tillgången till tillräckligt relevanta finansiella uppgifter för de övervägda länderna när det gällde årsräkenskaper för internationella grupper och tillgången till finansiella uppgifter för undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(126)

I sina synpunkter på kommentaren av den 6 mars 2019 framförde EUWA och en exporterande tillverkare ett antal påståenden om förekomsten av tillverkning av den undersökta produkten i några av de övervägda länderna, tillgången till tillräckligt relevanta finansiella uppgifter för de övervägda länderna när det gällde årsräkenskaper för internationella grupper och tillgången till finansiella uppgifter för undersökningsperioden.

| (127) | Kommissionen undersökte dessa påståenden och konstaterade i kommentaren av den 16 april 2019 att Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland och Thailand inte kunde övervägas vidare i valet av representativt land, eftersom det inte fanns några finansiella uppgifter tillgängliga för tillverkarna i Colombia, Malaysia, Ryssland och Thailand för undersökningsperioden. De konsoliderade finansiella uppgifter som fanns tillgängliga för tillverkaren i Mexiko rörde dessutom en grupp av företag som var baserade och verksamma i flera länder, och det var inte möjligt att fastställa bidraget från tillverkningen och försäljningen i Mexiko till de finansiella resultaten. Kommissionen konstaterade också preliminärt att en av de brasilianska tillverkarna endast tillverkade aluminiumhjul och därför inte kunde övervägas i beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen undersökte dessa påståenden och konstaterade i kommentaren av den 16 april 2019 att Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland och Thailand inte kunde övervägas vidare i valet av representativt land, eftersom det inte fanns några finansiella uppgifter tillgängliga för tillverkarna i Colombia, Malaysia, Ryssland och Thailand för undersökningsperioden. De konsoliderade finansiella uppgifter som fanns tillgängliga för tillverkaren i Mexiko rörde dessutom en grupp av företag som var baserade och verksamma i flera länder, och det var inte möjligt att fastställa bidraget från tillverkningen och försäljningen i Mexiko till de finansiella resultaten. Kommissionen konstaterade också preliminärt att en av de brasilianska tillverkarna endast tillverkade aluminiumhjul och därför inte kunde övervägas i beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

| (128) | I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterade kommissionen att finansiella uppgifter för undersökningsperioden fanns lätt tillgängliga för en internationell grupp med verksamhet i Brasilien och Turkiet (och i andra länder). De respektive årsrapporterna innehöll information om gruppens koncernresultat, men även detaljerade uppgifter om de individuella resultaten för moderbolaget i Brasilien, som också var en tillverkare av stålhjul, och mindre detaljerade uppgifter om resultaten för dess två dotterbolag i Turkiet. Uppgifterna om dotterbolagen i Turkiet begränsades till nettointäkter, försäljningskostnader, rörelsekostnader, inkomstskatt och vinst. Utifrån dessa uppgifter var det således inte möjligt att bedöma relevansen hos de kostnader som ingick i kategorin rörelsekostnader. |
| --- | --- |

(128)

I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterade kommissionen att finansiella uppgifter för undersökningsperioden fanns lätt tillgängliga för en internationell grupp med verksamhet i Brasilien och Turkiet (och i andra länder). De respektive årsrapporterna innehöll information om gruppens koncernresultat, men även detaljerade uppgifter om de individuella resultaten för moderbolaget i Brasilien, som också var en tillverkare av stålhjul, och mindre detaljerade uppgifter om resultaten för dess två dotterbolag i Turkiet. Uppgifterna om dotterbolagen i Turkiet begränsades till nettointäkter, försäljningskostnader, rörelsekostnader, inkomstskatt och vinst. Utifrån dessa uppgifter var det således inte möjligt att bedöma relevansen hos de kostnader som ingick i kategorin rörelsekostnader.

| (129) | I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterade kommissionen likaså att det rimligen kunde förväntas att tillverkaren i Sydafrika skulle offentliggöra sin årsrapport för undersökningsperioden i tid för att den skulle kunna användas i beräkningen. Trots att tillverkaren i Sydafrika tillhörde en internationell grupp kunde kommissionen eventuellt godta de konsoliderade finansiella uppgifter som relevanta för tillverkaren i Sydafrika, eftersom andelen av omsättningen som uppkom i Sydafrika av gruppens totala omsättning inte var försumbar. |
| --- | --- |

(129)

I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterade kommissionen likaså att det rimligen kunde förväntas att tillverkaren i Sydafrika skulle offentliggöra sin årsrapport för undersökningsperioden i tid för att den skulle kunna användas i beräkningen. Trots att tillverkaren i Sydafrika tillhörde en internationell grupp kunde kommissionen eventuellt godta de konsoliderade finansiella uppgifter som relevanta för tillverkaren i Sydafrika, eftersom andelen av omsättningen som uppkom i Sydafrika av gruppens totala omsättning inte var försumbar.

| (130) | Oavsett vad som anges ovan ansågs de uppgifter som fanns tillgängliga för den brasilianska tillverkare som avses i skäl 128 vara de mest fullständiga uppgifterna för att fastställa representativa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(130)

Oavsett vad som anges ovan ansågs de uppgifter som fanns tillgängliga för den brasilianska tillverkare som avses i skäl 128 vara de mest fullständiga uppgifterna för att fastställa representativa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

| (131) | I sina synpunkter på kommentaren av den 16 april 2019 upprepade klaganden att den föredrog Turkiet som representativt land. Den motsatte sig dock inte kommissionens slutsats att Brasilien kunde användas som representativt land. |
| --- | --- |

(131)

I sina synpunkter på kommentaren av den 16 april 2019 upprepade klaganden att den föredrog Turkiet som representativt land. Den motsatte sig dock inte kommissionens slutsats att Brasilien kunde användas som representativt land.

| (132) | Till följd av detta konstaterade kommissionen att Brasilien var ett lämpligt representativt land när det gällde tillverkning av den undersökta produkten samt tillgång till och kvalitet på finansiella uppgifter för undersökningsperioden såsom beskrivs i skäl 128. |
| --- | --- |

(132)

Till följd av detta konstaterade kommissionen att Brasilien var ett lämpligt representativt land när det gällde tillverkning av den undersökta produkten samt tillgång till och kvalitet på finansiella uppgifter för undersökningsperioden såsom beskrivs i skäl 128.

| (133) | Efter kontrollbesöken i Kina hos de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, då kommissionen fastställde en slutgiltig förteckning över råvaror och deras motsvarande HS-nummer eller tullnummer, kunde det bekräftas att Brasilien tillhandahöll den mest fullständiga datauppsättningen för att fastställa de icke-snedvridna priser och referensvärden som krävdes för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(133)

Efter kontrollbesöken i Kina hos de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, då kommissionen fastställde en slutgiltig förteckning över råvaror och deras motsvarande HS-nummer eller tullnummer, kunde det bekräftas att Brasilien tillhandahöll den mest fullständiga datauppsättningen för att fastställa de icke-snedvridna priser och referensvärden som krävdes för att konstruera normalvärdet.

3.2.2.4   Nivå av social trygghet och miljöskydd

Nivå av social trygghet och miljöskydd

| (134) | Eftersom kommissionen hade fastställt att Brasilien var det lämpligaste representativa landet var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a sista meningen första strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(134)

Eftersom kommissionen hade fastställt att Brasilien var det lämpligaste representativa landet var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a sista meningen första strecksatsen i grundförordningen.

3.2.2.5   Slutsats

Slutsats

| (135) | Mot bakgrund av ovanstående analys uppfyllde Brasilien alla kriterier som fastställs i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att anses vara ett lämpligt representativt land. Brasilien har i synnerhet betydande tillverkning av den undersökta produkten, och det finns en fullständig datauppsättning för produktionsfaktorer, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(135)

Mot bakgrund av ovanstående analys uppfyllde Brasilien alla kriterier som fastställs i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att anses vara ett lämpligt representativt land. Brasilien har i synnerhet betydande tillverkning av den undersökta produkten, och det finns en fullständig datauppsättning för produktionsfaktorer, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst under undersökningsperioden.

3.2.3   Använda källor för att fastställa icke-snedvridna kostnader

Använda källor för att fastställa icke-snedvridna kostnader

| (136) | I kommentaren av den 6 mars 2019 uppgav kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle använda Global Trade Atlas (nedan kallad GTA) för att fastställa icke-snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, statistik från ILO och nationell statistik för att fastställa icke-snedvridna arbetskraftskostnader och andra källor beroende på det valda representativa landet för att fastställa icke-snedvridna energikostnader (såsom elektricitet, naturgas och vatten). |
| --- | --- |

(136)

I kommentaren av den 6 mars 2019 uppgav kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle använda Global Trade Atlas (nedan kallad GTA) för att fastställa icke-snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, statistik från ILO och nationell statistik för att fastställa icke-snedvridna arbetskraftskostnader och andra källor beroende på det valda representativa landet för att fastställa icke-snedvridna energikostnader (såsom elektricitet, naturgas och vatten).

GTA

| (137) | I sina synpunkter av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att Brasilien inte borde övervägas som ett lämpligt representativt land på grund av exportbegränsningar i Brasilien för valsade platta produkter enligt vad som rapporterats i OECD:s Inventory on export restrictions on Industrial Raw Materials (67), som eventuellt skulle kunna påverka inte bara det inhemska priset utan även importpriset på dessa insatsvaror. I detta sammanhang påpekade den exporterande tillverkaren i synnerhet att varmvalsat stål är den huvudsakliga råvaran och utgör 40–60 % av de totala tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(137)

I sina synpunkter av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att Brasilien inte borde övervägas som ett lämpligt representativt land på grund av exportbegränsningar i Brasilien för valsade platta produkter enligt vad som rapporterats i OECD:s Inventory on export restrictions on Industrial Raw Materials (67), som eventuellt skulle kunna påverka inte bara det inhemska priset utan även importpriset på dessa insatsvaror. I detta sammanhang påpekade den exporterande tillverkaren i synnerhet att varmvalsat stål är den huvudsakliga råvaran och utgör 40–60 % av de totala tillverkningskostnaderna.

Inventory on export restrictions on Industrial Raw Materials

67

| (138) | Kommissionen undersökte förekomsten av exportbegränsningar i Brasilien och bekräftade i sin kommentar av den 16 april 2019 att export av vissa platta stålprodukter var föremål för exporttillstånd enligt lag nr 9.112 av den 10 oktober 1995 (68) om export av känsliga varor och tillhörande tjänster. I detta skede konstaterade kommissionen att de exporterande tillverkarna i urvalet i sin tillverkning inte använde platta stålprodukter som omfattas av de HS-nummer som var föremål för exportbegränsningar i Brasilien. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen undersökte förekomsten av exportbegränsningar i Brasilien och bekräftade i sin kommentar av den 16 april 2019 att export av vissa platta stålprodukter var föremål för exporttillstånd enligt lag nr 9.112 av den 10 oktober 1995 (68) om export av känsliga varor och tillhörande tjänster. I detta skede konstaterade kommissionen att de exporterande tillverkarna i urvalet i sin tillverkning inte använde platta stålprodukter som omfattas av de HS-nummer som var föremål för exportbegränsningar i Brasilien.

68

| (139) | Till följd av kontrollbesöken konstaterade kommissionen emellertid att platta valsade produkter som omfattas av ett av de HS-nummer som är föremål för de exportbegränsningar som nämns i skäl 138, nämligen HS-undernummer 7228 70 (”profiler”), faktiskt användes av den enda undersökta exporterande tillverkaren i tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(139)

Till följd av kontrollbesöken konstaterade kommissionen emellertid att platta valsade produkter som omfattas av ett av de HS-nummer som är föremål för de exportbegränsningar som nämns i skäl 138, nämligen HS-undernummer 7228 70 (”profiler”), faktiskt användes av den enda undersökta exporterande tillverkaren i tillverkningen av den berörda produkten.

| (140) | Kommissionen beslutade därför att ersätta de snedvridna kostnaderna för denna produktionsfaktor med ett internationellt referensvärde i stället för ett importpris i Brasilien. Detta referensvärde förklaras i skäl 158. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen beslutade därför att ersätta de snedvridna kostnaderna för denna produktionsfaktor med ett internationellt referensvärde i stället för ett importpris i Brasilien. Detta referensvärde förklaras i skäl 158.

| (141) | I sin inlaga av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att förbrukningsvaror inte borde ingå i produktionsfaktorerna vid tillämpningen av artikel 2.6a a i grundförordningen, eftersom artikel 2.6a b i grundförordningen avser råvaror och energi och inte omfattar förbrukningsvaror. |
| --- | --- |

(141)

I sin inlaga av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att förbrukningsvaror inte borde ingå i produktionsfaktorerna vid tillämpningen av artikel 2.6a a i grundförordningen, eftersom artikel 2.6a b i grundförordningen avser råvaror och energi och inte omfattar förbrukningsvaror.

| (142) | I kommentaren av den 16 april 2019 påpekade kommissionen att förbrukningsvaror ingår i tillämpningsområdet för artikel 2.6a a i grundförordningen, eftersom den bestämmelsen omfattar samtliga produktions- och försäljningskostnader som är nödvändiga för beräkningen av normalvärdet, utan undantag. I artikel 2.6a b i grundförordningen klargörs däremot begreppet ”betydande snedvridningar”, som innebär att bestämmelserna för fastställande av normalvärde i artikel 2.6a i grundförordningen blir tillämpliga, men rapporterade priser och kostnader (inklusive men inte begränsat till råvaror och energi) nämns inte i detta andra sammanhang. Kommissionen ansåg därför att samtliga produktions- och försäljningskostnader, inklusive förbrukningsvaror och oavsett deras andel av den totala produktionskostnaden, ska rapporteras av de exporterande tillverkarna och beaktas i beräkningen av normalvärdet. Kommissionen avvisade följaktligen detta påstående. |
| --- | --- |

(142)

I kommentaren av den 16 april 2019 påpekade kommissionen att förbrukningsvaror ingår i tillämpningsområdet för artikel 2.6a a i grundförordningen, eftersom den bestämmelsen omfattar samtliga produktions- och försäljningskostnader som är nödvändiga för beräkningen av normalvärdet, utan undantag. I artikel 2.6a b i grundförordningen klargörs däremot begreppet ”betydande snedvridningar”, som innebär att bestämmelserna för fastställande av normalvärde i artikel 2.6a i grundförordningen blir tillämpliga, men rapporterade priser och kostnader (inklusive men inte begränsat till råvaror och energi) nämns inte i detta andra sammanhang. Kommissionen ansåg därför att samtliga produktions- och försäljningskostnader, inklusive förbrukningsvaror och oavsett deras andel av den totala produktionskostnaden, ska rapporteras av de exporterande tillverkarna och beaktas i beräkningen av normalvärdet. Kommissionen avvisade följaktligen detta påstående.

| (143) | I kommentaren av den 16 april 2019 informerade kommissionen på grundval av sitt beslut att använda Brasilien som representativt land de berörda parterna om att den skulle använda GTA för att fastställa icke-snedvridna kostnader för produktionsfaktorerna, ILO-statistik och andra allmänt tillgängliga källor (69) för att fastställa icke-snedvridna arbetskraftskostnader och de taxor som tillämpas av de valda brasilianska leverantörerna av el, naturgas och vatten för att fastställa icke-snedvridna kostnader för dessa energityper. |
| --- | --- |

(143)

I kommentaren av den 16 april 2019 informerade kommissionen på grundval av sitt beslut att använda Brasilien som representativt land de berörda parterna om att den skulle använda GTA för att fastställa icke-snedvridna kostnader för produktionsfaktorerna, ILO-statistik och andra allmänt tillgängliga källor (69) för att fastställa icke-snedvridna arbetskraftskostnader och de taxor som tillämpas av de valda brasilianska leverantörerna av el, naturgas och vatten för att fastställa icke-snedvridna kostnader för dessa energityper.

69

| (144) | Kommissionen informerade även de berörda parterna om att den för att fastställa icke-snedvridna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst skulle använda finansiella uppgifter från Iochpe Maxion Group, särskilt för dotterbolaget i Brasilien, för vilket detaljerade uppgifter fanns tillgängliga i gruppens Individual and Consolidated Financial Statements for the Year Ended December 31, 2018 and Independent Auditor’s Report (70). |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen informerade även de berörda parterna om att den för att fastställa icke-snedvridna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst skulle använda finansiella uppgifter från Iochpe Maxion Group, särskilt för dotterbolaget i Brasilien, för vilket detaljerade uppgifter fanns tillgängliga i gruppens Individual and Consolidated Financial Statements for the Year Ended December 31, 2018 and Independent Auditor’s Report (70).

Individual and Consolidated Financial Statements for the Year Ended December 31, 2018 and Independent Auditor’s Report

70

| (145) | Kommissionen mottog inga ytterligare synpunkter på källorna till icke-snedvridna kostnader och referensvärden efter kommentaren av den 16 april 2019. Kommissionen bekräftade därför preliminärt de källor som anges i skälen 143 och 144. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen mottog inga ytterligare synpunkter på källorna till icke-snedvridna kostnader och referensvärden efter kommentaren av den 16 april 2019. Kommissionen bekräftade därför preliminärt de källor som anges i skälen 143 och 144.

3.2.4   Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

3.2.4.1   Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

| (146) | Såsom redan anges i skäl 29 meddelade kommissionen i kommentaren av den 6 mars 2019 att den skulle fastställa en inledande förteckning över produktionsfaktorer och källor som den avsåg att använda för alla produktionsfaktorer, såsom de material, den energi och den arbetskraft som de exporterande tillverkarna använde i tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(146)

Såsom redan anges i skäl 29 meddelade kommissionen i kommentaren av den 6 mars 2019 att den skulle fastställa en inledande förteckning över produktionsfaktorer och källor som den avsåg att använda för alla produktionsfaktorer, såsom de material, den energi och den arbetskraft som de exporterande tillverkarna använde i tillverkningen av den berörda produkten.

| (147) | Kommissionen mottog inga synpunkter på förteckningen över produktionsfaktorer efter kommentaren av den 6 mars 2019 eller kommentaren av den 16 april 2019. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen mottog inga synpunkter på förteckningen över produktionsfaktorer efter kommentaren av den 6 mars 2019 eller kommentaren av den 16 april 2019.

| (148) | I kommentaren av den 16 april 2019 fastställde kommissionen, på grundval av de uppgifter som inkommit från de berörda parterna, en förteckning över 60 möjliga HS-nummer som motsvarade de produktionsfaktorer som användes i tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(148)

I kommentaren av den 16 april 2019 fastställde kommissionen, på grundval av de uppgifter som inkommit från de berörda parterna, en förteckning över 60 möjliga HS-nummer som motsvarade de produktionsfaktorer som användes i tillverkningen av den berörda produkten.

| (149) | Efter kontrollbesöken i lokalerna hos de exporterande tillverkarna i urvalet fastställde kommissionen sedan en slutgiltig förteckning över produktionsfaktorer och motsvarande HS-nummer. |
| --- | --- |

(149)

Efter kontrollbesöken i lokalerna hos de exporterande tillverkarna i urvalet fastställde kommissionen sedan en slutgiltig förteckning över produktionsfaktorer och motsvarande HS-nummer.

| (150) | Mot bakgrund av alla upplysningar som lämnats av de berörda parterna och som samlats in under kontrollbesöken har följande produktionsfaktorer och HS-nummer, i förekommande fall, identifierats:

  Tabell 1








  Produktionsfaktor | Nummer i den brasilianska klassificeringen enligt tulltaxan | Icke-snedvridet värde |
| --- | --- | --- | --- |
| Råvaror |
| Varmvalsade platta stålprodukter, ej betade, med en bredd av minst 600 mm och en tjocklek av | | |
| — | mer än 10 mm, |

(150)

Mot bakgrund av alla upplysningar som lämnats av de berörda parterna och som samlats in under kontrollbesöken har följande produktionsfaktorer och HS-nummer, i förekommande fall, identifierats:

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktor

Nummer i den brasilianska klassificeringen enligt tulltaxan

Icke-snedvridet värde

Råvaror

Råvaror

Varmvalsade platta stålprodukter, ej betade, med en bredd av minst 600 mm och en tjocklek av

—

mer än 10 mm,

7208 36

4,91 CNY/kg

| — | 4,75 mm men högst 10 mm, |
| --- | --- |

—

4,75 mm men högst 10 mm,

7208 37 00

4,86 CNY/kg

| — | 3 mm men under 4,75 mm, |
| --- | --- |

—

3 mm men under 4,75 mm,

7208 38

4,89 CNY/kg

| — | mindre än 3 mm |
| --- | --- |

—

mindre än 3 mm

7208 39

4,57 CNY/kg

Valsat stål

| — | Profiler |
| --- | --- |

—

Profiler

Ej tillämpligt

5,06 CNY/kg

Färg

| — | På basis av polyestrar |
| --- | --- |

—

På basis av polyestrar

3208 10

42,87 CNY/kg

| — | På basis av akryl- eller vinylpolymerer |
| --- | --- |

—

På basis av akryl- eller vinylpolymerer

3208 20

42,12 CNY/kg

| — | Övrigt |
| --- | --- |

—

Övrigt

3208 90

54,65 CNY/kg

| — | Epoxihartser |
| --- | --- |

—

Epoxihartser

3907 30

28,70 CNY/kg

Svetstråd

| — | Tråd av kolstål |
| --- | --- |

—

Tråd av kolstål

7217 30

12,51 CNY/kg

| — | Tråd av kiselmanganstål |
| --- | --- |

—

Tråd av kiselmanganstål

7229 20 00

9,73 CNY/kg

| — | Tråd av legerat stål, övrigt |
| --- | --- |

—

Tråd av legerat stål, övrigt

7229 90 00

21,74 CNY/kg

Ventil

8481 30 00

10,30 CNY/kg

Gaser

| — | Propan, flytande |
| --- | --- |

—

Propan, flytande

2711 12

3,73 CNY/kg

| — | Argon |
| --- | --- |

—

Argon

2804 21

Ej tillämpligt (se skälen 153 och 154)

| — | Kväve |
| --- | --- |

—

Kväve

2804 30 00

10,86 CNY/m3

3

| — | Syre |
| --- | --- |

—

Syre

2804 40 00

6,69 CNY/m3

3

| — | Koldioxid |
| --- | --- |

—

Koldioxid

2811 21 00

24,76 CNY/kg

Andra kemikalier

| — | Klorväte |
| --- | --- |

—

Klorväte

2806 10

1,68 CNY/kg

| — | Kaustiksoda |
| --- | --- |

—

Kaustiksoda

2815 12 00

2,41 CNY/kg

| — | Natriumkarbonat |
| --- | --- |

—

Natriumkarbonat

2836 20

1,45 CNY/kg

| — | Mjölksyra |
| --- | --- |

—

Mjölksyra

2918 11 00

21,22 CNY/kg

| — | Natriumvätekarbonat |
| --- | --- |

—

Natriumvätekarbonat

3402 19 00

15,03 CNY/kg

| — | Smörjmedel |
| --- | --- |

—

Smörjmedel

3403 19 00

44,54 CNY/kg

| — | Betmedel |
| --- | --- |

—

Betmedel

3810 10

66,46 CNY/kg

| — | Thinner |
| --- | --- |

—

Thinner

3814 00

40,26 CNY/kg

| — | Natriumnitrat |
| --- | --- |

—

Natriumnitrat

3815 90

74,48 CNY/kg

| — | Polyakrylamid |
| --- | --- |

—

Polyakrylamid

3906 90

17,74 CNY/kg

Arbetskraft

Arbetskraft

Lönekostnader i tillverkningssektorn

Ej tillämpligt

34,53 CNY/timme

Energi

Energi

Elektricitet

Ej tillämpligt

0,69–1,01 CNY/kWh

Naturgas

Ej tillämpligt

3,42–4,03 CNY/m3

3

Vatten

Ej tillämpligt

181,92 CNY/månad eller 35,41–70,67 CNY/ton

Träpelletar

4401 31 00

0,65 CNY/kg

Biprodukt/avfall

Biprodukt/avfall

Stålskrot i svarvspån, hyvelspån, flisor, fräsavfall, sågspån och filspån, klipp- och stansrester i eller utan paket

7204 41 00

1,70 CNY/kg

a)   Råvaror och skrot

| (151) | Under kontrollbesöken kontrollerade kommissionen de råvaror som användes och det stålskrot som genererades i tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(151)

Under kontrollbesöken kontrollerade kommissionen de råvaror som användes och det stålskrot som genererades i tillverkningen av den berörda produkten.

| (152) | För samtliga råvaror med undantag för valsat stål förlitade sig kommissionen i avsaknad av information om det representativa landets marknad på importpriser för allt material. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 112 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina i det aktuella ärendet. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Importpriserna för många av de råvaror som Kina exporterar till Brasilien förefaller i själva verket vara lägre än annan import. Importen från andra tredjeländer förblev representativ trots att Kina inte räknades med, och uppgick till 40–100 % av de totala volymer som importerades till Brasilien. |
| --- | --- |

(152)

För samtliga råvaror med undantag för valsat stål förlitade sig kommissionen i avsaknad av information om det representativa landets marknad på importpriser för allt material. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 112 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina i det aktuella ärendet. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Importpriserna för många av de råvaror som Kina exporterar till Brasilien förefaller i själva verket vara lägre än annan import. Importen från andra tredjeländer förblev representativ trots att Kina inte räknades med, och uppgick till 40–100 % av de totala volymer som importerades till Brasilien.

| (153) | Kommissionen fastställde att importvolymerna av argon till Brasilien var försumbara och det referensverket kunde därför inte anses vara tillförlitligt. När det gäller stålskrot konstaterade kommissionen att importpriset i Brasilien var betydligt högre än importpriset för varmvalsade platta stålprodukter, och det ansågs därför inte heller vara tillförlitligt. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen fastställde att importvolymerna av argon till Brasilien var försumbara och det referensverket kunde därför inte anses vara tillförlitligt. När det gäller stålskrot konstaterade kommissionen att importpriset i Brasilien var betydligt högre än importpriset för varmvalsade platta stålprodukter, och det ansågs därför inte heller vara tillförlitligt.

| (154) | Eftersom det pris som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren betalade för argon utgjorde en försumbar andel av de sammanlagda råvarukostnaderna (mindre än 0,005 %) under undersökningsperioden och inte hade någon inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken råvarukälla som användes för att ersätta argon, beslutade kommissionen att inbegripa dessa kostnader i tillverkningsomkostnaderna. |
| --- | --- |

(154)

Eftersom det pris som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren betalade för argon utgjorde en försumbar andel av de sammanlagda råvarukostnaderna (mindre än 0,005 %) under undersökningsperioden och inte hade någon inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken råvarukälla som användes för att ersätta argon, beslutade kommissionen att inbegripa dessa kostnader i tillverkningsomkostnaderna.

| (155) | För att fastställa det icke-snedvridna priset för stålskrot använde sig kommissionen av brasiliansk exportstatistik. För beräkningen av exportpriset för stålskrot gäller bestämmelserna i skäl 152 på motsvarande sätt. Kommissionen konstaterade dessutom att det inte förekom någon export av stålskrot från Brasilien till Kina. |
| --- | --- |

(155)

För att fastställa det icke-snedvridna priset för stålskrot använde sig kommissionen av brasiliansk exportstatistik. För beräkningen av exportpriset för stålskrot gäller bestämmelserna i skäl 152 på motsvarande sätt. Kommissionen konstaterade dessutom att det inte förekom någon export av stålskrot från Brasilien till Kina.

| (156) | För att fastställa det icke-snedvridna priset för råvaror levererade på plats vid den exporterande tillverkarens fabrik enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen lade kommissionen till internationella transport- och försäkringskostnader (71), tillämpade det representativa landets importtull och lade till inhemska transportkostnader till importpriset. De internationella och inhemska transportkostnaderna för samtliga råvaror och försäkringskostnaderna uppskattades på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(156)

För att fastställa det icke-snedvridna priset för råvaror levererade på plats vid den exporterande tillverkarens fabrik enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen lade kommissionen till internationella transport- och försäkringskostnader (71), tillämpade det representativa landets importtull och lade till inhemska transportkostnader till importpriset. De internationella och inhemska transportkostnaderna för samtliga råvaror och försäkringskostnaderna uppskattades på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.

71

| (157) | När exportpriset (72) användes för att fastställa det icke-snedvridna priset för en råvara gjordes inga ytterligare justeringar av uppgifterna från GTA. Kommissionen ansåg att kostnaderna mellan en brasiliansk leverantör och en internationell hamn motsvarade kostnaderna mellan en sådan leverantör och dess brasilianska kund. Priset från GTA kunde därför godtas som priset för en råvara levererad på plats vid den exporterande tillverkarens fabrik. |
| --- | --- |

(157)

När exportpriset (72) användes för att fastställa det icke-snedvridna priset för en råvara gjordes inga ytterligare justeringar av uppgifterna från GTA. Kommissionen ansåg att kostnaderna mellan en brasiliansk leverantör och en internationell hamn motsvarade kostnaderna mellan en sådan leverantör och dess brasilianska kund. Priset från GTA kunde därför godtas som priset för en råvara levererad på plats vid den exporterande tillverkarens fabrik.

72

| (158) | Av de orsaker som förklaras i skälen 137–140 använde kommissionen ett internationellt referensvärde för att fastställa den icke-snedvridna kostnaden för valsat stål. Det icke-snedvridna referensvärde som används är det latinamerikanska priset från fabrik för profiler och balkar (73). Detta referensvärde ansågs vara icke-snedvridet eftersom det grundades på det aritmetiska genomsnittet för de transaktionsvärden som identifierats i Brasilien och Mexiko och därför bedömdes avspegla konkurrenskraftiga marknadsvillkor i området. Referensvärdet visade priser från 4,55 CNY/kg till 5,61 CNY/kg under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(158)

Av de orsaker som förklaras i skälen 137–140 använde kommissionen ett internationellt referensvärde för att fastställa den icke-snedvridna kostnaden för valsat stål. Det icke-snedvridna referensvärde som används är det latinamerikanska priset från fabrik för profiler och balkar (73). Detta referensvärde ansågs vara icke-snedvridet eftersom det grundades på det aritmetiska genomsnittet för de transaktionsvärden som identifierats i Brasilien och Mexiko och därför bedömdes avspegla konkurrenskraftiga marknadsvillkor i området. Referensvärdet visade priser från 4,55 CNY/kg till 5,61 CNY/kg under undersökningsperioden.

73

| (159) | För några råvaror kunde den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte fastställa förbrukningsvärdet i sin bokföring. De faktiska kostnaderna för dessa råvaror utgjorde en försumbar andel av de sammanlagda faktiska tillverkningskostnaderna, på mindre än 0,5 %. Dessa kostnader inbegreps i tillverkningsomkostnaderna såsom beskrivs i skäl 169. |
| --- | --- |

(159)

För några råvaror kunde den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte fastställa förbrukningsvärdet i sin bokföring. De faktiska kostnaderna för dessa råvaror utgjorde en försumbar andel av de sammanlagda faktiska tillverkningskostnaderna, på mindre än 0,5 %. Dessa kostnader inbegreps i tillverkningsomkostnaderna såsom beskrivs i skäl 169.

b)   Arbetskraft

| (160) | För att fastställa referensvärdet för arbetskraftskostnader använde kommissionen ILO-statistik tillsammans med allmänt tillgängliga uppgifter om ytterligare arbetskraftskostnader som en arbetsgivare i Brasilien haft. |
| --- | --- |

(160)

För att fastställa referensvärdet för arbetskraftskostnader använde kommissionen ILO-statistik tillsammans med allmänt tillgängliga uppgifter om ytterligare arbetskraftskostnader som en arbetsgivare i Brasilien haft.

| (161) | ILO-statistiken (74) gav uppgifter om den genomsnittliga arbetstiden per vecka som varje anställd faktiskt arbetat samt månadslöner för anställda i tillverkningssektorn under undersökningsperioden. Med hjälp av dessa uppgifter beräknade kommissionen en timlön i tillverkningssektorn och lade sedan till ytterligare arbetskraftsrelaterade kostnader (75) (socialförsäkringsavgifter och arbetslöshetsavgifter som bärs av arbetsgivaren). |
| --- | --- |

(161)

ILO-statistiken (74) gav uppgifter om den genomsnittliga arbetstiden per vecka som varje anställd faktiskt arbetat samt månadslöner för anställda i tillverkningssektorn under undersökningsperioden. Med hjälp av dessa uppgifter beräknade kommissionen en timlön i tillverkningssektorn och lade sedan till ytterligare arbetskraftsrelaterade kostnader (75) (socialförsäkringsavgifter och arbetslöshetsavgifter som bärs av arbetsgivaren).

74

75

c)   Elektricitet

| (162) | Det elpris som togs ut av en av de största elleverantörerna i Brasilien, företaget EDP Brasil, fanns tillgängligt (76). Uppgifterna var tillräckligt detaljerade för att fastställa priset för el och priset för användning av distributionssystemet (”modalidade tarifaria azul”) som industrianvändare betalar. |
| --- | --- |

(162)

Det elpris som togs ut av en av de största elleverantörerna i Brasilien, företaget EDP Brasil, fanns tillgängligt (76). Uppgifterna var tillräckligt detaljerade för att fastställa priset för el och priset för användning av distributionssystemet (”modalidade tarifaria azul”) som industrianvändare betalar.

76

| (163) | Det bör påpekas att i Brasilien kräver tillsynsmyndigheten Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (nedan kallad ANEEL) att elleverantörerna ska höja sina taxor med en viss procentandel för att reglera elförbrukningen i landet. ANEEL använder ett flaggsystem (78) (grön, gul, röd 1 och röd 2) för att ange om elpriset bör ligga kvar på den nivå som föreslagits av leverantören (grön) eller höjas med 0,010 BRL/kWh (gul), 0,030 BRL/kWh (röd 1) eller 0,050 BRL/kWh (röd 2). ANEEL offentliggör flaggorna varje månad, och för undersökningsperioden fanns uppgifterna lätt tillgängliga på EDP Brasils webbplats (79). När kommissionen fastställde de icke-snedvridna kostnaderna för el beaktade den de flaggor som tillämpats under undersökningsperioden och justerade priset därefter. |
| --- | --- |

(163)

Det bör påpekas att i Brasilien kräver tillsynsmyndigheten Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (nedan kallad ANEEL) att elleverantörerna ska höja sina taxor med en viss procentandel för att reglera elförbrukningen i landet. ANEEL använder ett flaggsystem (78) (grön, gul, röd 1 och röd 2) för att ange om elpriset bör ligga kvar på den nivå som föreslagits av leverantören (grön) eller höjas med 0,010 BRL/kWh (gul), 0,030 BRL/kWh (röd 1) eller 0,050 BRL/kWh (röd 2). ANEEL offentliggör flaggorna varje månad, och för undersökningsperioden fanns uppgifterna lätt tillgängliga på EDP Brasils webbplats (79). När kommissionen fastställde de icke-snedvridna kostnaderna för el beaktade den de flaggor som tillämpats under undersökningsperioden och justerade priset därefter.

77

ANEEL

78

79

| (164) | De icke-snedvridna kostnaderna för elektricitet i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning. |
| --- | --- |

(164)

De icke-snedvridna kostnaderna för elektricitet i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning.

d)   Naturgas och träpelletar

| (165) | De exporterande tillverkarna använde naturgas eller träpelletar för att producera värme. Det genomsnittliga priset på naturgas för industrianvändare i Brasilien under undersökningsperioden fanns lätt tillgängligt i en månadspublikation från ministeriet för mineralutvinning och energi (80). De icke-snedvridna kostnaderna för träpelletar fastställdes på grundval av importpriset i Brasilien enligt beskrivningen i skäl 152. |
| --- | --- |

(165)

De exporterande tillverkarna använde naturgas eller träpelletar för att producera värme. Det genomsnittliga priset på naturgas för industrianvändare i Brasilien under undersökningsperioden fanns lätt tillgängligt i en månadspublikation från ministeriet för mineralutvinning och energi (80). De icke-snedvridna kostnaderna för träpelletar fastställdes på grundval av importpriset i Brasilien enligt beskrivningen i skäl 152.

80

| (166) | De icke-snedvridna kostnaderna för naturgas i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning. |
| --- | --- |

(166)

De icke-snedvridna kostnaderna för naturgas i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning.

e)   Vatten

| (167) | Vattentaxan fanns lätt tillgänglig i form av de taxor som tas ut av företaget Sabesp, som är ansvarigt för vattenförsörjning samt uppsamling och behandling av avloppsvatten i staten São Paulo. Informationen innehöll detaljerade uppgifter om de taxor (81) som var tillämpliga på industrianvändare 2018 för flera delregioner och kommuner i staten São Paulo (82). Kommissionen grundade fastställandet av icke-snedvridna kostnader för vatten och uppsamling av avloppsvatten på de taxor som var tillämpliga på industrikunder i storstadsregionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(167)

Vattentaxan fanns lätt tillgänglig i form av de taxor som tas ut av företaget Sabesp, som är ansvarigt för vattenförsörjning samt uppsamling och behandling av avloppsvatten i staten São Paulo. Informationen innehöll detaljerade uppgifter om de taxor (81) som var tillämpliga på industrianvändare 2018 för flera delregioner och kommuner i staten São Paulo (82). Kommissionen grundade fastställandet av icke-snedvridna kostnader för vatten och uppsamling av avloppsvatten på de taxor som var tillämpliga på industrikunder i storstadsregionen under undersökningsperioden.

81

82

| (168) | De icke-snedvridna kostnaderna för vatten i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning. |
| --- | --- |

(168)

De icke-snedvridna kostnaderna för vatten i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning.

3.2.4.2   Produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst

Produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst

| (169) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens tillverkningskostnader ökade på grund av kostnader för råvaror för vilka förbrukningsvolymen inte kunde fastställas i den exporterande tillverkarens bokföring samt kostnaderna för argon enligt skälen 153 och 154, och uttrycktes därefter som en andel av den exporterande tillverkarens faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(169)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens tillverkningskostnader ökade på grund av kostnader för råvaror för vilka förbrukningsvolymen inte kunde fastställas i den exporterande tillverkarens bokföring samt kostnaderna för argon enligt skälen 153 och 154, och uttrycktes därefter som en andel av den exporterande tillverkarens faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (170) | Vad gällde försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen finansiella uppgifter för det Brasilienbaserade moderbolaget för Iochpe Maxion Group, eftersom moderbolaget är beläget i Brasilien och är en tillverkare av den berörda produkten (83), vilket den hade informerat om i kommentaren av den 16 april 2019. |
| --- | --- |

(170)

Vad gällde försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen finansiella uppgifter för det Brasilienbaserade moderbolaget för Iochpe Maxion Group, eftersom moderbolaget är beläget i Brasilien och är en tillverkare av den berörda produkten (83), vilket den hade informerat om i kommentaren av den 16 april 2019.

83

| (171) | I beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst bortsåg kommissionen från posten ”andel av dotterbolags rörelseresultat”, eftersom dessa kostnader (eller inkomster) inte var förknippade med den berörda produkten och var specifika för gruppens internationella struktur. Under 2018 fick moderbolaget en andel av dotterbolagens vinst. Justeringen ledde till en högre procentandel försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, men en lägre procentandel vinst. Totalt sett påverkade justeringen inte nivån för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst sammantaget. |
| --- | --- |

(171)

I beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst bortsåg kommissionen från posten ”andel av dotterbolags rörelseresultat”, eftersom dessa kostnader (eller inkomster) inte var förknippade med den berörda produkten och var specifika för gruppens internationella struktur. Under 2018 fick moderbolaget en andel av dotterbolagens vinst. Justeringen ledde till en högre procentandel försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, men en lägre procentandel vinst. Totalt sett påverkade justeringen inte nivån för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst sammantaget.

3.2.4.3   Beräkningen av normalvärdet

Beräkningen av normalvärdet

| (172) | Kommissionen fastställde det konstruerade normalvärdet genom följande steg. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen fastställde det konstruerade normalvärdet genom följande steg.

| (173) | För det första fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. Den tillämpade de icke-snedvridna enhetskostnaderna på den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna. |
| --- | --- |

(173)

För det första fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. Den tillämpade de icke-snedvridna enhetskostnaderna på den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna.

| (174) | För det andra ökade kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna genom att lägga till tillverkningsomkostnaderna, som fastställts enligt beskrivningen i skäl 169, för att få fram de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(174)

För det andra ökade kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna genom att lägga till tillverkningsomkostnaderna, som fastställts enligt beskrivningen i skäl 169, för att få fram de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (175) | Slutligen tillämpade kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för moderbolaget för Iochpe Maxion Group enligt beskrivningen i skälen 170–171 på de tillverkningskostnader som fastställts enligt beskrivningen i skäl 174. |
| --- | --- |

(175)

Slutligen tillämpade kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för moderbolaget för Iochpe Maxion Group enligt beskrivningen i skälen 170–171 på de tillverkningskostnader som fastställts enligt beskrivningen i skäl 174.

| (176) | Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader uttryckta som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 11,21 %. |
| --- | --- |

(176)

Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader uttryckta som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 11,21 %.

| (177) | Vinsten uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 5,06 %. |
| --- | --- |

(177)

Vinsten uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 5,06 %.

| (178) | På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet per produkttyp från fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. Eftersom endast en exporterande tillverkare återstod i urvalet konstruerade kommissionen normalvärdet per produkttyp endast för denna exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(178)

På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet per produkttyp från fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. Eftersom endast en exporterande tillverkare återstod i urvalet konstruerade kommissionen normalvärdet per produkttyp endast för denna exporterande tillverkare.

3.3   Exportpris

Exportpris

| (179) | Den berörda exporterande tillverkarens export till unionen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes således på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(179)

Den berörda exporterande tillverkarens export till unionen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes således på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.4   Jämförelse

Jämförelse

| (180) | Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (181) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar baserat på de faktiska siffrorna för det samarbetsvilliga företaget gjordes för hanteringskostnader och kostnader för inhemsk transport, förpackningskostnader, kreditkostnader och bankavgifter. |
| --- | --- |

(181)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar baserat på de faktiska siffrorna för det samarbetsvilliga företaget gjordes för hanteringskostnader och kostnader för inhemsk transport, förpackningskostnader, kreditkostnader och bankavgifter.

3.4.1   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (182) | För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(182)

För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (183) | På denna grundval fastställdes den provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal (i procent) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 |

(183)

På denna grundval fastställdes den provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal (i procent)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

| (184) | Såsom förklaras i skäl 18 begränsades urvalet till ett enda företag, Xingmin Group, eftersom två exporterande tillverkare i urvalet inte var samarbetsvilliga och en annan exporterande tillverkare undantogs på grund av att produktdefinitionen begränsades. Det var därför inte möjligt att fastställa en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Med tanke på graden av bristande samarbetsvilja i urvalet och eftersom det inte fanns tillräckligt med tid för att göra ett nytt urval i detta skede av förfarandet, beslutade kommissionen att tillämpa principen om bästa tillgängliga uppgifter med avseende på urvalet i enlighet med artiklarna 17.4 och 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(184)

Såsom förklaras i skäl 18 begränsades urvalet till ett enda företag, Xingmin Group, eftersom två exporterande tillverkare i urvalet inte var samarbetsvilliga och en annan exporterande tillverkare undantogs på grund av att produktdefinitionen begränsades. Det var därför inte möjligt att fastställa en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Med tanke på graden av bristande samarbetsvilja i urvalet och eftersom det inte fanns tillräckligt med tid för att göra ett nytt urval i detta skede av förfarandet, beslutade kommissionen att tillämpa principen om bästa tillgängliga uppgifter med avseende på urvalet i enlighet med artiklarna 17.4 och 18 i grundförordningen.

| (185) | På grundval av detta beslutade kommissionen att undantagsvis fastställa samma dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick urvalet som för den enda återstående exporterande tillverkaren i urvalet. Orsaken till detta var att kommissionen ansåg att det bristande urvalet även berodde på att vissa produkttyper undantagits, något som i sin tur ledde till att en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som fanns kvar i urvalet undantogs, vilket hade en direkt inverkan på urvalet. Kommissionen tog också hänsyn till att det återstående företaget i urvalet stod för omkring 20 % av all import av den berörda produkten och exporterade ett stort antal produkttyper till unionen. |
| --- | --- |

(185)

På grundval av detta beslutade kommissionen att undantagsvis fastställa samma dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick urvalet som för den enda återstående exporterande tillverkaren i urvalet. Orsaken till detta var att kommissionen ansåg att det bristande urvalet även berodde på att vissa produkttyper undantagits, något som i sin tur ledde till att en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som fanns kvar i urvalet undantogs, vilket hade en direkt inverkan på urvalet. Kommissionen tog också hänsyn till att det återstående företaget i urvalet stod för omkring 20 % av all import av den berörda produkten och exporterade ett stort antal produkttyper till unionen.

| (186) | För alla övriga exporterande tillverkare beslutade kommissionen att grunda den övriga antidumpningstullen på den nivå som motsvarar den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som konstaterats för företaget i urvalet för de åtta produkttyperna med de högsta individuella dumpningsmarginalerna. Exportvolymen för dessa produkttyper utgjorde omkring 29 % av det berörda företagets totala exportvolym till unionen, vilket anses vara tillräckligt representativt. |
| --- | --- |

(186)

För alla övriga exporterande tillverkare beslutade kommissionen att grunda den övriga antidumpningstullen på den nivå som motsvarar den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som konstaterats för företaget i urvalet för de åtta produkttyperna med de högsta individuella dumpningsmarginalerna. Exportvolymen för dessa produkttyper utgjorde omkring 29 % av det berörda företagets totala exportvolym till unionen, vilket anses vara tillräckligt representativt.

| (187) | De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal (i procent) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 |
| Andra samarbetsvilliga företag | 69,4 |
| Alla övriga företag | 80,1 |

(187)

De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal (i procent)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

Andra samarbetsvilliga företag

69,4

Alla övriga företag

80,1

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (188) | Den likadana produkten tillverkades av elva unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(188)

Den likadana produkten tillverkades av elva unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (189) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 35 miljoner stålhjul. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av kontrollerade svar på frågeformuläret från EUWA, som dubbelkontrollerats och i förekommande fall uppdaterats med de kontrollerade frågeformulärsvaren från unionstillverkarna i urvalet. Såsom anges i skäl 8 bestod urvalet av tre unionstillverkare som svarade för mer än 35 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(189)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 35 miljoner stålhjul. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av kontrollerade svar på frågeformuläret från EUWA, som dubbelkontrollerats och i förekommande fall uppdaterats med de kontrollerade frågeformulärsvaren från unionstillverkarna i urvalet. Såsom anges i skäl 8 bestod urvalet av tre unionstillverkare som svarade för mer än 35 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten.

4.2   Unionens marknad och förbrukning

Unionens marknad och förbrukning

| (190) | Marknaden för stålhjul omfattar en rad olika produkttyper, främst beroende på vilken typ av fordon som de monteras på. Dessa produkttyper varierar huvudsakligen i storlek, där de mindre storlekarna är ämnade för personbilar och de större diameterstorlekarna är ämnade för tunga lastbilar och motorfordon för speciella ändamål. Industrin klassificerar vanligen dessa produkttyper i två kategorier: hjul för personbilar (för fordon med högst åtta säten) och hjul för nyttofordon (alla andra). Alla dessa olika typer har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden, och anses därför utgöra en enda produkt i denna undersökning. |
| --- | --- |

(190)

Marknaden för stålhjul omfattar en rad olika produkttyper, främst beroende på vilken typ av fordon som de monteras på. Dessa produkttyper varierar huvudsakligen i storlek, där de mindre storlekarna är ämnade för personbilar och de större diameterstorlekarna är ämnade för tunga lastbilar och motorfordon för speciella ändamål. Industrin klassificerar vanligen dessa produkttyper i två kategorier: hjul för personbilar (för fordon med högst åtta säten) och hjul för nyttofordon (alla andra). Alla dessa olika typer har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden, och anses därför utgöra en enda produkt i denna undersökning.

| (191) | Undersökningen visade att både Kina och unionstillverkarna är aktiva inom båda segmenten, dvs. hjul för personbilar och hjul för nyttofordon. På grundval av de upplysningar som lämnats av klaganden bestod omkring 45 % av den kinesiska importen under undersökningsperioden av hjul för personbilar och 55 % av hjul för nyttofordon. I unionen utgörs 65 % av försäljningen av hjul för personbilar och 35 % av hjul för nyttofordon. |
| --- | --- |

(191)

Undersökningen visade att både Kina och unionstillverkarna är aktiva inom båda segmenten, dvs. hjul för personbilar och hjul för nyttofordon. På grundval av de upplysningar som lämnats av klaganden bestod omkring 45 % av den kinesiska importen under undersökningsperioden av hjul för personbilar och 55 % av hjul för nyttofordon. I unionen utgörs 65 % av försäljningen av hjul för personbilar och 35 % av hjul för nyttofordon.

| (192) | I unionen säljs stålhjul via två huvudsakliga distributionskanaler: antingen direkt till biltillverkarna (tillverkare av originalutrustning) eller till oberoende företag som utvecklar och märker stålhjul som därefter säljs till grossister eller detaljister. Även om biltillverkare kräver relativt strikta specifikationer har alla hjul samma/jämförbara egenskaper oberoende av distributionskanal och alla typer av stålhjul utgör en enda enhetlig typ. Framför allt finns det tydliga kopplingar mellan de två distributionskanalerna, eftersom priserna i den ena distributionskanalen kan utöva press på den andra. |
| --- | --- |

(192)

I unionen säljs stålhjul via två huvudsakliga distributionskanaler: antingen direkt till biltillverkarna (tillverkare av originalutrustning) eller till oberoende företag som utvecklar och märker stålhjul som därefter säljs till grossister eller detaljister. Även om biltillverkare kräver relativt strikta specifikationer har alla hjul samma/jämförbara egenskaper oberoende av distributionskanal och alla typer av stålhjul utgör en enda enhetlig typ. Framför allt finns det tydliga kopplingar mellan de två distributionskanalerna, eftersom priserna i den ena distributionskanalen kan utöva press på den andra.

| (193) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden plus importen från alla tredjeländer. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden plus importen från alla tredjeländer.

| (194) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Unionens konsumtion | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen
  (i tusental enheter) | 38 554 | 38 523 | 40 161 | 39 387 |
| Index | 100 | 100 | 104 | 102 |
| Källa: EUWA, tillverkare i urvalet. |

(194)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Unionens konsumtion

Unionens konsumtion

2015

2016

2017

UP

Total förbrukning i unionen

(i tusental enheter)

38 554

38 523

40 161

39 387

Index

Index

100

100

100

100

104

104

102

102

Källa: EUWA, tillverkare i urvalet.

Källa:

| (195) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 2 %. |
| --- | --- |

(195)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 2 %.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

| (196) | KN-numren ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 och ex 8716 90 90 omfattar fler produkter än stålhjul. Den enda tillgängliga mätenheten i Eurostat är dessutom vikt, som inte nödvändigtvis möjliggör lämpliga jämförelser av uppgifter mellan de olika importkällorna med tanke på de olika typerna av stålhjul med stor variation i diameter och olika vikt och den eventuellt annorlunda och/eller föränderliga produktmixen (hjul för personbilar och hjul för nyttofordon, där de sistnämnda bland annat inbegriper hjul för traktorer och släpvagnar). EUWA tog upp detta problem i sitt klagomål och lämnade, förutom siffrorna i klagomålet, sina egna uppskattningar av importvolymerna från Kina, Turkiet och andra länder, vilka kontrollerades av kommissionen. På denna grundval informerade kommissionen de berörda parterna och gav dem möjlighet att lämna sina synpunkter på de olika uppgiftskällorna, inbegripet de uppskattningar av importvolymer som lämnats av EUWA under undersökningen, samt importvolym och priser baserat på uppgifter från Eurostat. Ingen av parterna motsatte sig uppskattningarna av importvolymer, och de ansågs därför vara den bästa tillgängliga uppgiftskällan. Trots att EUWA uttryckte tvivel om den prisnivå som angetts av Eurostat, förlitade sig kommissionen, i avsaknad av andra tillgängliga uppgiftskällor, på uppgifter från Eurostat för att åtminstone fastställa pristendenserna. Kommissionen använde dock priser som den fått från parterna i urvalet för att jämföra prisnivåerna och på så sätt fastställa prisunderskridandet och skademarginalen. |
| --- | --- |

(196)

KN-numren ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 och ex 8716 90 90 omfattar fler produkter än stålhjul. Den enda tillgängliga mätenheten i Eurostat är dessutom vikt, som inte nödvändigtvis möjliggör lämpliga jämförelser av uppgifter mellan de olika importkällorna med tanke på de olika typerna av stålhjul med stor variation i diameter och olika vikt och den eventuellt annorlunda och/eller föränderliga produktmixen (hjul för personbilar och hjul för nyttofordon, där de sistnämnda bland annat inbegriper hjul för traktorer och släpvagnar). EUWA tog upp detta problem i sitt klagomål och lämnade, förutom siffrorna i klagomålet, sina egna uppskattningar av importvolymerna från Kina, Turkiet och andra länder, vilka kontrollerades av kommissionen. På denna grundval informerade kommissionen de berörda parterna och gav dem möjlighet att lämna sina synpunkter på de olika uppgiftskällorna, inbegripet de uppskattningar av importvolymer som lämnats av EUWA under undersökningen, samt importvolym och priser baserat på uppgifter från Eurostat. Ingen av parterna motsatte sig uppskattningarna av importvolymer, och de ansågs därför vara den bästa tillgängliga uppgiftskällan. Trots att EUWA uttryckte tvivel om den prisnivå som angetts av Eurostat, förlitade sig kommissionen, i avsaknad av andra tillgängliga uppgiftskällor, på uppgifter från Eurostat för att åtminstone fastställa pristendenserna. Kommissionen använde dock priser som den fått från parterna i urvalet för att jämföra prisnivåerna och på så sätt fastställa prisunderskridandet och skademarginalen.

4.3.1   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (197) | Marknadsandelen för importen fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(197)

Marknadsandelen för importen fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen.

| (198) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym och marknadsandel | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina
  (i tusental enheter) | 1 007 | 1 257 | 1 963 | 2 093 |
| Index | 100 | 125 | 195 | 208 |
| Marknadsandel | 2,6 % | 3,3 % | 4,9 % | 5,3 % |
| Index | 100 | 125 | 187 | 204 |
| Källa: EUWA. |

(198)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2015

2016

2017

UP

Importvolym från Kina

(i tusental enheter)

1 007

1 257

1 963

2 093

Index

Index

100

100

125

125

195

195

208

208

Marknadsandel

2,6 %

3,3 %

4,9 %

5,3 %

Index

Index

100

100

125

125

187

187

204

204

Källa: EUWA.

Källa:

| (199) | Importen från Kina och dess marknadsandel fördubblades under skadeundersökningsperioden. Importen ökade från omkring 1 miljon till 2 miljoner enheter, vilket motsvarar en ökning av marknadsandelen från 2,6 % till 5,3 % under undersökningsperioden. Importen från Kina uppgick till omkring 25 % av den sammanlagda importen under undersökningsperioden. Det bör påpekas att den kinesiska importen, baserat på tillgängliga uppgifter, rörde hjul för både personbilar och nyttofordon. Importen ökade för båda typerna, men ökningen var mycket mer utpräglad i fråga om hjultyper för personbilar. |
| --- | --- |

(199)

Importen från Kina och dess marknadsandel fördubblades under skadeundersökningsperioden. Importen ökade från omkring 1 miljon till 2 miljoner enheter, vilket motsvarar en ökning av marknadsandelen från 2,6 % till 5,3 % under undersökningsperioden. Importen från Kina uppgick till omkring 25 % av den sammanlagda importen under undersökningsperioden. Det bör påpekas att den kinesiska importen, baserat på tillgängliga uppgifter, rörde hjul för både personbilar och nyttofordon. Importen ökade för båda typerna, men ökningen var mycket mer utpräglad i fråga om hjultyper för personbilar.

4.3.2   Priser för importen från Kina och prisunderskridande

Priser för importen från Kina och prisunderskridande

| (200) | Såsom förklaras i skäl 196 fastställde kommissionen tendenserna i importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat såsom kommissionen lämnat ut dem till parterna under undersökningen. Det erinras om att uppgifterna från Eurostat inte gav en exakt bild av den faktiska importnivån – och därmed av enhetspriserna – men de var den enda tillgängliga informationskällan för att åtminstone fastställa pristendenserna. De nedanstående uppgifterna beaktades därför i detta sammanhang och användes således inte för att jämföra prisnivåerna. |
| --- | --- |

(200)

Såsom förklaras i skäl 196 fastställde kommissionen tendenserna i importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat såsom kommissionen lämnat ut dem till parterna under undersökningen. Det erinras om att uppgifterna från Eurostat inte gav en exakt bild av den faktiska importnivån – och därmed av enhetspriserna – men de var den enda tillgängliga informationskällan för att åtminstone fastställa pristendenserna. De nedanstående uppgifterna beaktades därför i detta sammanhang och användes således inte för att jämföra prisnivåerna.

| (201) | Importpriset från Kina till unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser (i euro/kilo) | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 2,04 | 1,90 | 1,85 | 1,90 |
| Index | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Källa: Eurostat. |

(201)

Importpriset från Kina till unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser (i euro/kilo)

Importpriser (i euro/kilo)

2015

2016

2017

UP

Kina

2,04

1,90

1,85

1,90

Index

Index

100

100

93

93

91

91

93

93

Källa: Eurostat.

Källa:

| (202) | Importpriserna från Kina minskade med i genomsnitt 7 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(202)

Importpriserna från Kina minskade med i genomsnitt 7 % under skadeundersökningsperioden.

| (203) | Kommissionen fastställde även prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  — | vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden (84), fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import, och |
| --- | --- | --- |

(203)

Kommissionen fastställde även prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

—

vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden (84), fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import, och

84

| — | det motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

—

det motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik.

| (204) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, vid behov efter nödvändiga justeringar, och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Det visade ett betydligt prisunderskridande på 8,7–42,6 %, vilket gav en vägd genomsnittlig marginal på 26,2 % för den samarbetsvilliga exportören. |
| --- | --- |

(204)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, vid behov efter nödvändiga justeringar, och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Det visade ett betydligt prisunderskridande på 8,7–42,6 %, vilket gav en vägd genomsnittlig marginal på 26,2 % för den samarbetsvilliga exportören.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (205) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(205)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (206) | Såsom anges i skäl 8 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(206)

Såsom anges i skäl 8 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (207) | Vid fastställandet av skadan skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i det kontrollerade svaret på frågeformuläret från EUWA. Dessa uppgifter avsåg alla unionstillverkare, men uppdaterades vid behov efter kontrollerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(207)

Vid fastställandet av skadan skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i det kontrollerade svaret på frågeformuläret från EUWA. Dessa uppgifter avsåg alla unionstillverkare, men uppdaterades vid behov efter kontrollerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (208) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek. |
| --- | --- |

(208)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek.

| (209) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, genomsnittliga arbetskraftskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(209)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, genomsnittliga arbetskraftskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (210) | Unionens sammanlagda tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym
  (i tusental enheter) | 36 399 | 35 252 | 36 860 | 34 999 |
| Index | 100 | 97 | 101 | 96 |
| Produktionskapacitet
  (i tusental enheter) | 52 050 | 52 226 | 52 744 | 52 289 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande | 69,9 % | 67,5 % | 69,9 % | 66,9 % |
| Index | 100 | 97 | 100 | 96 |
| Källa: EUWA, tillverkare i urvalet. |

(210)

Unionens sammanlagda tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2015

2016

2017

UP

Produktionsvolym

(i tusental enheter)

36 399

35 252

36 860

34 999

Index

Index

100

100

97

97

101

101

96

96

Produktionskapacitet

(i tusental enheter)

52 050

52 226

52 744

52 289

Index

Index

100

100

100

100

101

101

100

100

Kapacitetsutnyttjande

69,9 %

67,5 %

69,9 %

66,9 %

Index

Index

100

100

97

97

100

100

96

96

Källa: EUWA, tillverkare i urvalet.

Källa:

| (211) | Unionsindustrins sammanlagda produktion varierade, men minskade med 4 % under den berörda perioden. Eftersom produktionskapaciteten låg kvar på nästan samma nivå under skadeundersökningsperioden minskade kapacitetsutnyttjandet från 69,9 % till 66,9 %. |
| --- | --- |

(211)

Unionsindustrins sammanlagda produktion varierade, men minskade med 4 % under den berörda perioden. Eftersom produktionskapaciteten låg kvar på nästan samma nivå under skadeundersökningsperioden minskade kapacitetsutnyttjandet från 69,9 % till 66,9 %.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (212) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (i tusental enheter) | 32 731 | 32 299 | 32 581 | 31 451 |
| Index | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Marknadsandel | 84,9 % | 83,8 % | 81,1 % | 79,8 % |
| Index | 100 | 99 | 96 | 94 |
| Källa: EUWA, tillverkare i urvalet. |

(212)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2015

2016

2017

UP

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (i tusental enheter)

32 731

32 299

32 581

31 451

Index

Index

100

100

99

99

100

100

96

96

Marknadsandel

84,9 %

83,8 %

81,1 %

79,8 %

Index

Index

100

100

99

99

96

96

94

94

Källa: EUWA, tillverkare i urvalet.

Källa:

| (213) | Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som importen från Kina fördubblades. Unionsindustrins marknadsandel minskade därför med 5,1 procentenheter (från 84,9 % till 79,8 %) under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(213)

Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som importen från Kina fördubblades. Unionsindustrins marknadsandel minskade därför med 5,1 procentenheter (från 84,9 % till 79,8 %) under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (214) | Ovannämnda siffror avseende tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandelar visar att det inte var möjligt för unionsindustrin att växa under skadeundersökningsperioden, varken i absoluta siffror eller i förhållande till förbrukningen. |
| --- | --- |

(214)

Ovannämnda siffror avseende tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandelar visar att det inte var möjligt för unionsindustrin att växa under skadeundersökningsperioden, varken i absoluta siffror eller i förhållande till förbrukningen.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (215) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 970 | 2 949 | 2 947 | 2 985 |
| Index | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Produktivitet (i tusental enheter/anställd) | 12,3 | 12,0 | 12,4 | 11,6 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 95 |
| Källa: EUWA, tillverkare i urvalet. |

(215)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2015

2016

2017

UP

Antal anställda

2 970

2 949

2 947

2 985

Index

Index

100

100

99

99

99

99

100

100

Produktivitet (i tusental enheter/anställd)

12,3

12,0

12,4

11,6

Index

Index

100

100

98

98

102

102

95

95

Källa: EUWA, tillverkare i urvalet.

Källa:

| (216) | Sysselsättningen i unionen förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Den ökade förbrukningen motsvarades inte av en liknande ökning av sysselsättningen, eftersom försäljnings- och produktionsvolymerna minskade. I och med att produktionen minskade med 4 % minskade unionsindustrins produktivitet med 5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(216)

Sysselsättningen i unionen förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Den ökade förbrukningen motsvarades inte av en liknande ökning av sysselsättningen, eftersom försäljnings- och produktionsvolymerna minskade. I och med att produktionen minskade med 4 % minskade unionsindustrins produktivitet med 5 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (217) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den kinesiska importens volymer och priser. |
| --- | --- |

(217)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den kinesiska importens volymer och priser.

| (218) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(218)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (219) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittliga försäljningspriser i unionen (i euro) | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet fritt fabrik i unionen till icke-närstående kunder | 15,3 | 15,8 | 18,0 | 18,4 |
| Index | 100 | 104 | 118 | 121 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 14,4 | 14,3 | 17,1 | 18,5 |
| Index | 100 | 99 | 118 | 128 |
| Källa: Tillverkare i urvalet. |

(219)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittliga försäljningspriser i unionen (i euro)

Genomsnittliga försäljningspriser i unionen (i euro)

2015

2016

2017

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet fritt fabrik i unionen till icke-närstående kunder

15,3

15,8

18,0

18,4

Index

Index

100

100

104

104

118

118

121

121

Tillverkningskostnad per enhet

14,4

14,3

17,1

18,5

Index

Index

100

100

99

99

118

118

128

128

Källa: Tillverkare i urvalet.

Källa:

| (220) | Eftersom unionsindustrins produktionskostnad ökade med 28 % under skadeundersökningsperioden, främst till följd av en kraftig ökning av kostnaden för varmvalsade platta produkter av stål, en central råvara, ökade unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder endast med 21 % under undersökningsperioden. Detta visar att priserna i allvarligt hög grad hölls nere till följd av den kraftigt ökande importen av den berörda produkten. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.4 hade detta en betydande inverkan på unionsindustrins finansiella situation, och den blev förlustbringande under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(220)

Eftersom unionsindustrins produktionskostnad ökade med 28 % under skadeundersökningsperioden, främst till följd av en kraftig ökning av kostnaden för varmvalsade platta produkter av stål, en central råvara, ökade unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder endast med 21 % under undersökningsperioden. Detta visar att priserna i allvarligt hög grad hölls nere till följd av den kraftigt ökande importen av den berörda produkten. Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.4 hade detta en betydande inverkan på unionsindustrins finansiella situation, och den blev förlustbringande under undersökningsperioden.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (221) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro) | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 51 975 | 48 466 | 51 577 | 53 484 |
| Index | 100 | 93 | 99 | 103 |
| Källa: Tillverkare i urvalet |

(221)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

2015

2016

2017

UP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

51 975

48 466

51 577

53 484

Index

Index

100

100

93

93

99

99

103

103

Källa: Tillverkare i urvalet

Källa:

| (222) | Mellan 2015 och undersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för unionstillverkarna i urvalet något med 3 %. Arbetskraftskostnaden ökade särskilt under 2017 på grund av en rättslig ändring i den medlemsstat där en av tillverkarna i urvalet var baserad. |
| --- | --- |

(222)

Mellan 2015 och undersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för unionstillverkarna i urvalet något med 3 %. Arbetskraftskostnaden ökade särskilt under 2017 på grund av en rättslig ändring i den medlemsstat där en av tillverkarna i urvalet var baserad.

4.4.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (223) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i tusental enheter) | 2 327 | 1 845 | 2 155 | 1 631 |
| Index | 100 | 79 | 93 | 70 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 6,4 % | 5,2 % | 5,8 % | 4,7 % |
| Index | 100 | 82 | 91 | 73 |
| Källa: EUWA, tillverkare i urvalet. |

(223)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2015

2016

2017

UP

Utgående lager (i tusental enheter)

2 327

1 845

2 155

1 631

Index

Index

100

100

79

79

93

93

70

70

Utgående lager i procent av tillverkningen

6,4 %

5,2 %

5,8 %

4,7 %

Index

Index

100

100

82

82

91

91

73

73

Källa: EUWA, tillverkare i urvalet.

Källa:

| (224) | Lagerhållning kan inte anses vara en relevant skadeindikator, eftersom tillverkningen av stålhjul i stor utsträckning sker på beställning. Lagret vid en viss tidpunkt är huvudsakligen resultatet av varor som sålts men ännu inte levererats. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(224)

Lagerhållning kan inte anses vara en relevant skadeindikator, eftersom tillverkningen av stålhjul i stor utsträckning sker på beställning. Lagret vid en viss tidpunkt är huvudsakligen resultatet av varor som sålts men ännu inte levererats. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis.

| (225) | Totalt sett minskade de utgående lagren med 30 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager som en procentandel av produktionen minskade något, från 6,4 % år 2015 till 4,7 % under undersökningsperioden, dvs. med 27 %. |
| --- | --- |

(225)

Totalt sett minskade de utgående lagren med 30 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager som en procentandel av produktionen minskade något, från 6,4 % år 2015 till 4,7 % under undersökningsperioden, dvs. med 27 %.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (226) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 2,3 % | 7,1 % | 3,5 % | –1,1 % |
| Index | 100 | 309 | 153 | –49 |
| Kassaflöde (euro) | 7,9 % | 11,9 % | 4,3 % | 6,1 % |
| Index | 100 | 151 | 54 | 78 |
| Investeringar (i tusental euro) | 7 326 | 6 830 | 9 990 | 13 713 |
| Index | 100 | 93 | 136 | 187 |
| Räntabilitet | 16,1 % | 48,6 % | 24,7 % | –5,5 % |
| Index | 100 | 301 | 153 | –34 |
| Källa: Tillverkare i urvalet |

(226)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2015

2016

2017

UP

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

2,3 %

7,1 %

3,5 %

–1,1 %

Index

Index

100

100

309

309

153

153

–49

–49

Kassaflöde (euro)

7,9 %

11,9 %

4,3 %

6,1 %

Index

Index

100

100

151

151

54

54

78

78

Investeringar (i tusental euro)

7 326

6 830

9 990

13 713

Index

Index

100

100

93

93

136

136

187

187

Räntabilitet

16,1 %

48,6 %

24,7 %

–5,5 %

Index

Index

100

100

301

301

153

153

–34

–34

Källa: Tillverkare i urvalet

Källa:

| (227) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten var oregelbunden under den berörda perioden, men följde generellt en sjunkande tendens från 2016 och blev negativ under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten var oregelbunden under den berörda perioden, men följde generellt en sjunkande tendens från 2016 och blev negativ under undersökningsperioden.

| (228) | Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Tendensen för kassaflödet utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, även om försämringen, särskilt i slutet av undersökningsperioden, var mindre utpräglad än tendensen för lönsamheten. |
| --- | --- |

(228)

Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Tendensen för kassaflödet utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, även om försämringen, särskilt i slutet av undersökningsperioden, var mindre utpräglad än tendensen för lönsamheten.

| (229) | Investeringarna ökade med 87 % under skadeundersökningsperioden. Nästan hälften av de berörda investeringarna rörde underhåll av produktionslinjer. Betydande investeringar gjordes dock även i ny kapacitet, i linje med den förväntade ökningen av efterfrågan på hjul med större diameter under de kommande åren, vilket kräver ytterligare maskin- och målningskapacitet. |
| --- | --- |

(229)

Investeringarna ökade med 87 % under skadeundersökningsperioden. Nästan hälften av de berörda investeringarna rörde underhåll av produktionslinjer. Betydande investeringar gjordes dock även i ny kapacitet, i linje med den förväntade ökningen av efterfrågan på hjul med större diameter under de kommande åren, vilket kräver ytterligare maskin- och målningskapacitet.

| (230) | Räntabiliteten är vinsten uttryckt i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden trots en ökning av de totala investeringarna 2016, vilket speglar de tendenser som tidigare beskrivits för lönsamhet och kassaflöde. |
| --- | --- |

(230)

Räntabiliteten är vinsten uttryckt i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden trots en ökning av de totala investeringarna 2016, vilket speglar de tendenser som tidigare beskrivits för lönsamhet och kassaflöde.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (231) | Försäljningspriserna ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden, vilket inte var tillräckligt för att täcka de ökade produktionskostnaderna (28 %) under undersökningsperioden. Unionsindustrins vinstnivå på 2,3 % år 2015 förvandlades till förluster (–1,1 %) under undersökningsperioden. Denna tendens ledde till liknande minskningar av kassaflödet (–22 %) och räntabiliteten (–134 %). |
| --- | --- |

(231)

Försäljningspriserna ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden, vilket inte var tillräckligt för att täcka de ökade produktionskostnaderna (28 %) under undersökningsperioden. Unionsindustrins vinstnivå på 2,3 % år 2015 förvandlades till förluster (–1,1 %) under undersökningsperioden. Denna tendens ledde till liknande minskningar av kassaflödet (–22 %) och räntabiliteten (–134 %).

| (232) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsnivå med 4 %, försäljningsvolymen minskade också med 4 %, och marknadsandelen gick ned från 84,9 % till 79,8 %, samtidigt som förbrukningen ökade med 2 %. Det bör påpekas att Kina lyckades fördubbla sin marknadsandel under samma period. Denna utveckling medförde att unionsindustrin hamnade i en såbar situation. |
| --- | --- |

(232)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsnivå med 4 %, försäljningsvolymen minskade också med 4 %, och marknadsandelen gick ned från 84,9 % till 79,8 %, samtidigt som förbrukningen ökade med 2 %. Det bör påpekas att Kina lyckades fördubbla sin marknadsandel under samma period. Denna utveckling medförde att unionsindustrin hamnade i en såbar situation.

| (233) | Endast ett fåtal av de undersökta indikatorerna visade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Investeringarna ökade med 87 %, men dessa investeringar rör främst ersättning och uppgradering av maskiner. Även lagret har minskat under skadeundersökningsperioden, men eftersom tillverkningen av stålhjul i stor utsträckning sker på beställning kan lagerminskningen inte anses vara en relevant skadeindikator i detta fall. |
| --- | --- |

(233)

Endast ett fåtal av de undersökta indikatorerna visade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Investeringarna ökade med 87 %, men dessa investeringar rör främst ersättning och uppgradering av maskiner. Även lagret har minskat under skadeundersökningsperioden, men eftersom tillverkningen av stålhjul i stor utsträckning sker på beställning kan lagerminskningen inte anses vara en relevant skadeindikator i detta fall.

| (234) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(234)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (235) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och råvarukostnadernas utveckling. |
| --- | --- |

(235)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och råvarukostnadernas utveckling.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (236) | Importen från Kina ökade med 108 % under skadeundersökningsperioden och Kina fördubblade också sin marknadsandel. Den ökade marknadsandelen för dumpad import från Kina stod för den största delen av unionsindustrins minskade marknadsandel. Dessutom minskade priserna på importen från Kina med 7 % i genomsnitt och, på grundval av de mest tillförlitliga uppgifter som finns tillgängliga, underskred de unionsindustrins priser under undersökningsperioden med 26,2 % i genomsnitt. De låga priserna på importen från Kina ledde också till att priserna hölls nere i betydande grad under undersökningsperioden, vilket ledde till att unionsindustrin gjorde förluster eftersom den inte kunde höja sina priser över sina produktionskostnader. |
| --- | --- |

(236)

Importen från Kina ökade med 108 % under skadeundersökningsperioden och Kina fördubblade också sin marknadsandel. Den ökade marknadsandelen för dumpad import från Kina stod för den största delen av unionsindustrins minskade marknadsandel. Dessutom minskade priserna på importen från Kina med 7 % i genomsnitt och, på grundval av de mest tillförlitliga uppgifter som finns tillgängliga, underskred de unionsindustrins priser under undersökningsperioden med 26,2 % i genomsnitt. De låga priserna på importen från Kina ledde också till att priserna hölls nere i betydande grad under undersökningsperioden, vilket ledde till att unionsindustrin gjorde förluster eftersom den inte kunde höja sina priser över sina produktionskostnader.

| (237) | Analysen av skadeindikatorerna i skälen 186–211 visar att unionsindustrins ekonomiska situation har försämrats, och detta sammanfaller med en ökning av dumpad import från Kina, till priser som underskrider unionsindustrins priser. Unionsindustrin förlorade marknadsandelar till billigare, och dumpad, kinesisk import, och några av unionstillverkarna i urvalet bekräftade också, vilket redan har fastställts inom ramen för undersökningen om aluminiumhjul (85), att biltillverkarna fortfarande använder kinesiska priser som referens för att pressa ned priserna. Detta har lett till en betydande press på unionens priser, och unionsindustrin kunde inte överföra kostnadsökningarna. Det är ökningen av importen och de väsentligt låga priserna som är de viktigaste faktorerna i detta ärende. Pristrycket från den dumpade importen från Kina ledde till att priserna hölls nere för unionsindustrin. Särskilt under 2017 och under undersökningsperioden, då tillverkningskostnaderna per enhet ökade på grund av högre stålpriser, kunde unionsindustrin inte fullständigt överföra kostnadsökningarna till sina försäljningspriser. Detta ledde till att unionsindustrins resultatindikatorer försämrades, vilket i sin tur orsakade förluster under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(237)

Analysen av skadeindikatorerna i skälen 186–211 visar att unionsindustrins ekonomiska situation har försämrats, och detta sammanfaller med en ökning av dumpad import från Kina, till priser som underskrider unionsindustrins priser. Unionsindustrin förlorade marknadsandelar till billigare, och dumpad, kinesisk import, och några av unionstillverkarna i urvalet bekräftade också, vilket redan har fastställts inom ramen för undersökningen om aluminiumhjul (85), att biltillverkarna fortfarande använder kinesiska priser som referens för att pressa ned priserna. Detta har lett till en betydande press på unionens priser, och unionsindustrin kunde inte överföra kostnadsökningarna. Det är ökningen av importen och de väsentligt låga priserna som är de viktigaste faktorerna i detta ärende. Pristrycket från den dumpade importen från Kina ledde till att priserna hölls nere för unionsindustrin. Särskilt under 2017 och under undersökningsperioden, då tillverkningskostnaderna per enhet ökade på grund av högre stålpriser, kunde unionsindustrin inte fullständigt överföra kostnadsökningarna till sina försäljningspriser. Detta ledde till att unionsindustrins resultatindikatorer försämrades, vilket i sin tur orsakade förluster under undersökningsperioden.

85

| (238) | På grundval av detta dras slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(238)

På grundval av detta dras slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (239) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Import från tredjeländer











  Land | | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | Volym (i tusen enheter) | 3 433 | 3 450 | 3 557 | 3 793 |
| Index | 100 | 100 | 104 | 110 |
| Marknadsandel | 8,9 % | 9,0 % | 8,9 % | 9,6 % |
| Index | 100 | 101 | 100 | 108 |
| Genomsnittligt pris (per kilo) | 2,11 | 1,98 | 2,00 | 1,96 |
| Index | 100 | 94 | 95 | 93 |
| Övriga länder | Volym (i tusen enheter) | 1 383 | 1 517 | 2 050 | 2 050 |
| Index | 100 | 110 | 148 | 148 |
| Marknadsandel | 3,6 % | 3,9 % | 5,1 % | 5,2 % |
| Index | 100 | 110 | 142 | 145 |
| Genomsnittligt pris (per kilo) | 2,85 | 2,69 | 2,77 | 2,85 |
| Index | 100 | 94 | 97 | 100 |
| Källa: EUWA vad gäller volymer, Eurostat vad gäller pristendenser. |

(239)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2015

2016

2017

UP

Turkiet

Volym (i tusen enheter)

3 433

3 450

3 557

3 793

Index

Index

100

100

100

100

104

104

110

110

Marknadsandel

8,9 %

9,0 %

8,9 %

9,6 %

Index

Index

100

100

101

101

100

100

108

108

Genomsnittligt pris (per kilo)

2,11

1,98

2,00

1,96

Index

Index

100

100

94

94

95

95

93

93

Övriga länder

Volym (i tusen enheter)

1 383

1 517

2 050

2 050

Index

Index

100

100

110

110

148

148

148

148

Marknadsandel

3,6 %

3,9 %

5,1 %

5,2 %

Index

Index

100

100

110

110

142

142

145

145

Genomsnittligt pris (per kilo)

2,85

2,69

2,77

2,85

Index

Index

100

100

94

94

97

97

100

100

Källa: EUWA vad gäller volymer, Eurostat vad gäller pristendenser.

Källa:

| (240) | Importen från Turkiet ökade visserligen under undersökningsperioden, men utvecklingen var mycket mindre utpräglad jämfört med den kinesiska importen. |
| --- | --- |

(240)

Importen från Turkiet ökade visserligen under undersökningsperioden, men utvecklingen var mycket mindre utpräglad jämfört med den kinesiska importen.

| (241) | Räknat i volym ökade den turkiska importen med 360 000 enheter under undersökningsperioden samtidigt som Kina fördubblade sin import till unionen som ökade med 1 miljon enheter under samma period. Till följd av detta ökades Kinas marknadsandelar med 2,7 procentenheter (från 2,6 % till 5,3 %), medan Turkiets ökning var mer blygsam (0,7 procentenheter). Vad gäller priserna är det, såsom nämns ovan, inte möjligt att fastställa en exakt grund för en prisjämförelse utifrån uppgifterna från Eurostat. I sitt klagomål lämnade EUWA dock uppgifter som – baserat på sex representativa hjultyper – visar att de turkiska priserna var betydligt högre än de kinesiska, dvs. i genomsnitt omkring 25 % högre, vilket är jämförbart med den prisunderskridandemarginal som fastställs i skäl 205. Med beaktande av detta och på grundval av tillgänglig bevisning kan den turkiska importen inte anses ha skett till skadevållande priser. |
| --- | --- |

(241)

Räknat i volym ökade den turkiska importen med 360 000 enheter under undersökningsperioden samtidigt som Kina fördubblade sin import till unionen som ökade med 1 miljon enheter under samma period. Till följd av detta ökades Kinas marknadsandelar med 2,7 procentenheter (från 2,6 % till 5,3 %), medan Turkiets ökning var mer blygsam (0,7 procentenheter). Vad gäller priserna är det, såsom nämns ovan, inte möjligt att fastställa en exakt grund för en prisjämförelse utifrån uppgifterna från Eurostat. I sitt klagomål lämnade EUWA dock uppgifter som – baserat på sex representativa hjultyper – visar att de turkiska priserna var betydligt högre än de kinesiska, dvs. i genomsnitt omkring 25 % högre, vilket är jämförbart med den prisunderskridandemarginal som fastställs i skäl 205. Med beaktande av detta och på grundval av tillgänglig bevisning kan den turkiska importen inte anses ha skett till skadevållande priser.

| (242) | Importen från andra länder ökade sammanlagt med 48 % under skadeundersökningsperioden och deras marknadsandel ökade från 3,6 % till 5,2 %. Trots detta, och på grundval av de enda tillgängliga uppgifterna, var priserna från andra tredjeländer omkring 50 % högre än de kinesiska dumpade priserna. |
| --- | --- |

(242)

Importen från andra länder ökade sammanlagt med 48 % under skadeundersökningsperioden och deras marknadsandel ökade från 3,6 % till 5,2 %. Trots detta, och på grundval av de enda tillgängliga uppgifterna, var priserna från andra tredjeländer omkring 50 % högre än de kinesiska dumpade priserna.

| (243) | Därför drogs den preliminära slutsatsen att importen från andra tredjeländer än Kina inte försvagar orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(243)

Därför drogs den preliminära slutsatsen att importen från andra tredjeländer än Kina inte försvagar orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (244) | Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Unionstillverkarnas exportresultat | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (i tusental enheter) | 1 003 | 1 156 | 1 401 | 1 371 |
| Index | 100 | 115 | 140 | 137 |
| Genomsnittligt pris (i euro/enhet) | 16,2 | 16,0 | 19,3 | 17,4 |
| Index | 100 | 99 | 119 | 108 |
| Exportmarknadsandel | 3,0 % | 3,5 % | 4,1 % | 4,2 % |
| Index | 100 | 116 | 139 | 140 |
| Källa: EUWA (volym), tillverkare i urvalet (priser). |

(244)

Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Unionstillverkarnas exportresultat

Unionstillverkarnas exportresultat

2015

2016

2017

UP

Exportvolym (i tusental enheter)

1 003

1 156

1 401

1 371

Index

Index

100

100

115

115

140

140

137

137

Genomsnittligt pris (i euro/enhet)

16,2

16,0

19,3

17,4

Index

Index

100

100

99

99

119

119

108

108

Exportmarknadsandel

3,0 %

3,5 %

4,1 %

4,2 %

Index

Index

100

100

116

116

139

139

140

140

Källa: EUWA (volym), tillverkare i urvalet (priser).

Källa:

| (245) | Under skadeundersökningsperioden utgjorde unionsindustrins exportandel mindre än 3 % av dess sammanlagda produktion. Även om exporten ökade med 40 %, dvs. med omkring 300 000 enheter, utgör den därför endast en liten del av produktionsökningen. Unionsmarknaden förblev unionsindustrins huvudsakliga marknad och svarade för 95,8 % av dess försäljning under undersökningsperioden, och denna försäljning minskade både i absoluta termer och räknat i marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(245)

Under skadeundersökningsperioden utgjorde unionsindustrins exportandel mindre än 3 % av dess sammanlagda produktion. Även om exporten ökade med 40 %, dvs. med omkring 300 000 enheter, utgör den därför endast en liten del av produktionsökningen. Unionsmarknaden förblev unionsindustrins huvudsakliga marknad och svarade för 95,8 % av dess försäljning under undersökningsperioden, och denna försäljning minskade både i absoluta termer och räknat i marknadsandelar under skadeundersökningsperioden.

| (246) | Därför dras slutsatsen att denna exportförsäljning snarare har bidragit till att något lindra den skada som vållats av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(246)

Därför dras slutsatsen att denna exportförsäljning snarare har bidragit till att något lindra den skada som vållats av den dumpade importen.

| (247) | Kommissionen har därför preliminärt dragit slutsatsen att unionsindustrins export inte bidrog till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(247)

Kommissionen har därför preliminärt dragit slutsatsen att unionsindustrins export inte bidrog till den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.3   Priset på stål

Priset på stål

| (248) | I klagomålet nämns att priset på stål ökade betydligt i unionen under skadeundersökningsperioden, och detta bekräftades under besöken på plats hos unionstillverkarna i urvalet. Det genomsnittliga inköpspriset för varmvalsade ringar eller rullar som tillverkarna i urvalet betalade utvecklades på följande sätt.

  Tabell 14


  Genomsnittlig kostnad för varmvalsade ringar eller rullar för att tillverka ett hjul | 2015 | 2016 | 2017 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 98 | 122 | 133 |
| Källa: Tillverkare i urvalet. |

(248)

I klagomålet nämns att priset på stål ökade betydligt i unionen under skadeundersökningsperioden, och detta bekräftades under besöken på plats hos unionstillverkarna i urvalet. Det genomsnittliga inköpspriset för varmvalsade ringar eller rullar som tillverkarna i urvalet betalade utvecklades på följande sätt.

Tabell 14

Tabell 14

Genomsnittlig kostnad för varmvalsade ringar eller rullar för att tillverka ett hjul

Genomsnittlig kostnad för varmvalsade ringar eller rullar för att tillverka ett hjul

2015

2016

2017

UP

Index

Index

100

100

98

98

122

122

133

133

Källa: Tillverkare i urvalet.

Källa:

| (249) | Den genomsnittliga kostnaden för varmvalsade ringar eller rullar som krävs för att tillverka ett hjul ökade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Varmvalsade ringar eller rullar utgör ungefär 50 % av produktionskostnaden. Under normala omständigheter skulle industrin överföra sådana kostnadsökningar till sina kunder, särskilt om dess lönsamhet är låg. Under de rådande omständigheterna, med höga och ökande volymer av onormalt lågt prissatt kinesisk import, kunde unionsindustrin inte justera sina försäljningspriser efter detta. |
| --- | --- |

(249)

Den genomsnittliga kostnaden för varmvalsade ringar eller rullar som krävs för att tillverka ett hjul ökade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Varmvalsade ringar eller rullar utgör ungefär 50 % av produktionskostnaden. Under normala omständigheter skulle industrin överföra sådana kostnadsökningar till sina kunder, särskilt om dess lönsamhet är låg. Under de rådande omständigheterna, med höga och ökande volymer av onormalt lågt prissatt kinesisk import, kunde unionsindustrin inte justera sina försäljningspriser efter detta.

| (250) | Kommissionen drog därför den preliminära slutsatsen att de ökade råvarukostnaderna inte var en orsak till skadan, utan att orsaken snarare var, såsom fastställs ovan (se skäl 249), att unionsindustrin inte kunde spegla denna ökning i sina priser på grund av den kinesiska dumpade importen, vilket minskade dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(250)

Kommissionen drog därför den preliminära slutsatsen att de ökade råvarukostnaderna inte var en orsak till skadan, utan att orsaken snarare var, såsom fastställs ovan (se skäl 249), att unionsindustrin inte kunde spegla denna ökning i sina priser på grund av den kinesiska dumpade importen, vilket minskade dess lönsamhet.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (251) | Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Kina och dess marknadsandel betydligt, samtidigt som priserna från Kina minskade med 9 % i genomsnitt. Framför allt underskred den dumpade importen från Kina unionens priser i betydande utsträckning för denna priskänsliga produkt. Pristrycket från den dumpade importen från Kina undergrävde dessutom unionsindustrins försäljningsvolymer och försäljningspriser under skadeundersökningsperioden, men var särskilt skadevållande under 2017 och undersökningsperioden när kostnaderna ökade. Detta pristryck orsakade allvarliga förluster i produktion, försäljning och lönsamhet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(251)

Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Kina och dess marknadsandel betydligt, samtidigt som priserna från Kina minskade med 9 % i genomsnitt. Framför allt underskred den dumpade importen från Kina unionens priser i betydande utsträckning för denna priskänsliga produkt. Pristrycket från den dumpade importen från Kina undergrävde dessutom unionsindustrins försäljningsvolymer och försäljningspriser under skadeundersökningsperioden, men var särskilt skadevållande under 2017 och undersökningsperioden när kostnaderna ökade. Detta pristryck orsakade allvarliga förluster i produktion, försäljning och lönsamhet under undersökningsperioden.

| (252) | På grundval av analysen i skälen 236–250 drog kommissionen i detta skede slutsatsen att ingen av de andra faktorerna, vare sig de övervägs individuellt eller tillsammans, försvagar orsakssambandet mellan den väsentliga skada som unionsindustrin vållats av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(252)

På grundval av analysen i skälen 236–250 drog kommissionen i detta skede slutsatsen att ingen av de andra faktorerna, vare sig de övervägs individuellt eller tillsammans, försvagar orsakssambandet mellan den väsentliga skada som unionsindustrin vållats av den dumpade importen från Kina.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (253) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika berörda parternas intressen, däribland unionsindustrin, importörerna, användarna och andra relevanta ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(253)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika berörda parternas intressen, däribland unionsindustrin, importörerna, användarna och andra relevanta ekonomiska aktörer.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (254) | Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada till följd av verkningarna av dumpad import, som underskred dess priser, höll nere priserna, kraftigt minskade dess marknadsandel och ledde till förluster under undersökningsperioden, vilket beskrivs i avsnitten 4 och 5. |
| --- | --- |

(254)

Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada till följd av verkningarna av dumpad import, som underskred dess priser, höll nere priserna, kraftigt minskade dess marknadsandel och ledde till förluster under undersökningsperioden, vilket beskrivs i avsnitten 4 och 5.

| (255) | Det förväntas att unionsindustrin kommer att gynnas av åtgärder, som sannolikt kommer att bidra till att förhindra en ytterligare ökning av import från Kina till mycket låga priser. Om inga åtgärder införs förväntas denna import fortsätta och till och med öka, vilket skulle vålla unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(255)

Det förväntas att unionsindustrin kommer att gynnas av åtgärder, som sannolikt kommer att bidra till att förhindra en ytterligare ökning av import från Kina till mycket låga priser. Om inga åtgärder införs förväntas denna import fortsätta och till och med öka, vilket skulle vålla unionsindustrin ytterligare skada.

6.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

Icke-närstående importörers och användares intresse

| (256) | När undersökningen inleddes kontaktades 72 importörer, användare och deras intresseorganisationer. |
| --- | --- |

(256)

När undersökningen inleddes kontaktades 72 importörer, användare och deras intresseorganisationer.

| (257) | Endast två importörer besvarade formuläret för stickprovsförfarandet. Till slut avböjde båda importörerna vidare samarbete i undersökningen och kommissionen kunde därför inte få några importörer att samarbeta. |
| --- | --- |

(257)

Endast två importörer besvarade formuläret för stickprovsförfarandet. Till slut avböjde båda importörerna vidare samarbete i undersökningen och kommissionen kunde därför inte få några importörer att samarbeta.

| (258) | Kommissionen sände frågeformulär till de två grupper av biltillverkare som gav sig till känna efter inledandet av undersökningen, men ingen av dem inkom med inlagor eller besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(258)

Kommissionen sände frågeformulär till de två grupper av biltillverkare som gav sig till känna efter inledandet av undersökningen, men ingen av dem inkom med inlagor eller besvarade frågeformuläret.

| (259) | Undersökningen visade att verkningarna av åtgärder i fråga om stålhjul är begränsade för biltillverkare. Denna slutsats härrör från en uppskattning som gjorts av en unionstillverkare i urvalet, enligt vilken en fullständig uppsättning stålhjul utgör omkring 0,6 % av kostnaden för att tillverka en liten personbil eller 0,7 % av kostnaden för att tillverka en lastbil (86). Det finns inga andra uppgifter i ärendehandlingarna som visar att åtgärder skulle få en så stor negativ inverkan på användarna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. Samma slutsats drogs i den senaste undersökningen av en liknande produkt (87). |
| --- | --- |

(259)

Undersökningen visade att verkningarna av åtgärder i fråga om stålhjul är begränsade för biltillverkare. Denna slutsats härrör från en uppskattning som gjorts av en unionstillverkare i urvalet, enligt vilken en fullständig uppsättning stålhjul utgör omkring 0,6 % av kostnaden för att tillverka en liten personbil eller 0,7 % av kostnaden för att tillverka en lastbil (86). Det finns inga andra uppgifter i ärendehandlingarna som visar att åtgärder skulle få en så stor negativ inverkan på användarna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. Samma slutsats drogs i den senaste undersökningen av en liknande produkt (87).

86

87

6.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (260) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(260)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina.

7.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (261) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(261)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (262) | För att kommissionen skulle kunna fastställa nivån på åtgärderna fastställde den först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(262)

För att kommissionen skulle kunna fastställa nivån på åtgärderna fastställde den först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (263) | I detta fall undanröjs skadan om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader, inbegripet kostnader till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, och erhåller en skälig vinst (målvinst). |
| --- | --- |

(263)

I detta fall undanröjs skadan om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader, inbegripet kostnader till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas i bilaga Ia till grundförordningen, och erhåller en skälig vinst (målvinst).

| (264) | I artikel 7.2c i grundförordningen fastställs det lägsta vinstmålet till 6 % I enlighet med denna artikel beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importer från Kina, nödvändig lönsamhetsnivå för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation, samt förväntad lönsamhetsnivå under normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(264)

I artikel 7.2c i grundförordningen fastställs det lägsta vinstmålet till 6 % I enlighet med denna artikel beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importer från Kina, nödvändig lönsamhetsnivå för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation, samt förväntad lönsamhetsnivå under normala konkurrensförhållanden.

| (265) | Såsom visas i tabell 3 ökade importen från Kina kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Inget av dessa år skulle därför kunna användas för att beräkna ett vinstmål enligt artikel 7.2c i grundförordningen. Ingen av de tillverkare som ingick i urvalet framförde underbyggda påståenden om uteblivna investeringar eller FoU- och innovationskostnader. Mot bakgrund av dessa omständigheter använde sig kommissionen av det lägsta vinstmålet på 6 %, som lades till unionsindustrins faktiska tillverkningskostnader för att fastställa det icke-skadevållande priset. |
| --- | --- |

(265)

Såsom visas i tabell 3 ökade importen från Kina kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Inget av dessa år skulle därför kunna användas för att beräkna ett vinstmål enligt artikel 7.2c i grundförordningen. Ingen av de tillverkare som ingick i urvalet framförde underbyggda påståenden om uteblivna investeringar eller FoU- och innovationskostnader. Mot bakgrund av dessa omständigheter använde sig kommissionen av det lägsta vinstmålet på 6 %, som lades till unionsindustrins faktiska tillverkningskostnader för att fastställa det icke-skadevållande priset.

| (266) | Eftersom inga påståenden gjordes i enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen om nuvarande eller framtida kostnader som är en följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa eller Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas däri, lades inga ytterligare kostnader till det icke-skadevållande pris som fastställdes på detta sätt. |
| --- | --- |

(266)

Eftersom inga påståenden gjordes i enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen om nuvarande eller framtida kostnader som är en följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa eller Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner som förtecknas däri, lades inga ytterligare kostnader till det icke-skadevållande pris som fastställdes på detta sätt.

| (267) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina som ingick i urvalet och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Marginalen för målprisunderskridande uppgick till 50,3 %. |
| --- | --- |

(267)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina som ingick i urvalet och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Marginalen för målprisunderskridande uppgick till 50,3 %.

| (268) | Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” som är förtecknade i bilaga I var genomsnittet av urvalet, dvs. 50,3 %. |
| --- | --- |

(268)

Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” som är förtecknade i bilaga I var genomsnittet av urvalet, dvs. 50,3 %.

| (269) | Nivån för undanröjande av skada för ”alla övriga företag” definieras, enligt den metod som används för att fastställa den övriga antidumpningstullen enligt beskrivningen i skäl 185, genom att beräkna den vägda genomsnittliga marginalen för målprisunderskridande som konstaterats för företaget i urvalet för de åtta produkttyper som har de högsta individuella marginalerna för målprisunderskridande. Dessa produkttyper utgjorde 15 % av importen från den samarbetsvilliga kinesiska exportören. Den övriga marginalen för målprisunderskridande uppgick till 66,4 %. |
| --- | --- |

(269)

Nivån för undanröjande av skada för ”alla övriga företag” definieras, enligt den metod som används för att fastställa den övriga antidumpningstullen enligt beskrivningen i skäl 185, genom att beräkna den vägda genomsnittliga marginalen för målprisunderskridande som konstaterats för företaget i urvalet för de åtta produkttyper som har de högsta individuella marginalerna för målprisunderskridande. Dessa produkttyper utgjorde 15 % av importen från den samarbetsvilliga kinesiska exportören. Den övriga marginalen för målprisunderskridande uppgick till 66,4 %.

7.2   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (270) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(270)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (271) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas för import av stålhjul med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna, även med beaktande av de omständigheter som beskrivs i skälen 18 och 184. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(271)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas för import av stålhjul med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna, även med beaktande av de omständigheter som beskrivs i skälen 18 och 184. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre dumpnings- och skademarginalerna.

| (272) | På grundval av det ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal (i procent) | Skademarginal (i procent) | Provisorisk antidumpningstull (i procent) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Andra samarbetsvilliga företag | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Alla övriga företag | 80,1 | 66,4 | 66,4 |

(272)

På grundval av det ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal (i procent)

Skademarginal (i procent)

Provisorisk antidumpningstull (i procent)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Andra samarbetsvilliga företag

69,4

50,3

50,3

Alla övriga företag

80,1

66,4

66,4

| (273) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Kina som tillverkats av de juridiska personer som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(273)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Kina som tillverkats av de juridiska personer som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (274) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (88). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(274)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (88). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

88

Europeiska unionens officiella tidning

| (275) | För att minimera risken för kringgående på grund av stora skillnader i tullsatser krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(275)

För att minimera risken för kringgående på grund av stora skillnader i tullsatser krävs det särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag.

| (276) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(276)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

| (277) | Statistik över stålhjul uttrycks ofta i antal enheter. Det finns dock ingen sådan kompletterande enhet för stålhjul som anges i den kombinerade nomenklaturen i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (89). Därför måste det föreskrivas att inte bara vikten i kilogram eller ton utan även antalet enheter för importen av den berörda produkten ska anges i deklarationen för övergång till fri omsättning. Enheter bör anges för Taric-nummer 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 och 8716909097. |
| --- | --- |

(277)

Statistik över stålhjul uttrycks ofta i antal enheter. Det finns dock ingen sådan kompletterande enhet för stålhjul som anges i den kombinerade nomenklaturen i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (89). Därför måste det föreskrivas att inte bara vikten i kilogram eller ton utan även antalet enheter för importen av den berörda produkten ska anges i deklarationen för övergång till fri omsättning. Enheter bör anges för Taric-nummer 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 och 8716909097.

89

8.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

| (278) | I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. |
| --- | --- |

(278)

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem.

| (279) | Inga synpunkter mottogs om beräkningarnas riktighet. |
| --- | --- |

(279)

Inga synpunkter mottogs om beräkningarnas riktighet.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (280) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter inom 15 dagar och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom fem dagar. |
| --- | --- |

(280)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter inom 15 dagar och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom fem dagar.

| (281) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(281)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull införs härmed på import av stålhjul, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, avsedda för

| 1) | traktorer, |
| --- | --- |

1)

traktorer,

| 2) | motorfordon för transport av personer och/eller gods, |
| --- | --- |

2)

motorfordon för transport av personer och/eller gods,

| 3) | motorfordon för speciella ändamål (t.ex. brandbilar, bilar med anordning för sopning eller spolning), |
| --- | --- |

3)

motorfordon för speciella ändamål (t.ex. brandbilar, bilar med anordning för sopning eller spolning),

| 4) | släpvagn eller påhängsvagn, utan mekanisk framdrivningsanordning, för traktorer |
| --- | --- |

4)

släpvagn eller påhängsvagn, utan mekanisk framdrivningsanordning, för traktorer

med ursprung i Folkrepubliken Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10, ex 8708 70 99, ex 8716 90 90 (Taric-nummer 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 och 8716909097) (nedan kallad den berörda produkten).

Följande produkter ingår inte:

| 1) | Stålhjul för industriell sammansättning av traktorer som framförs av gående och som för närvarande omfattas av nummer 8701 10, |
| --- | --- |

1)

Stålhjul för industriell sammansättning av traktorer som framförs av gående och som för närvarande omfattas av nummer 8701 10,

| 2) | hjul för fyrhjuling avsedd för väg, |
| --- | --- |

2)

hjul för fyrhjuling avsedd för väg,

| 3) | delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av stål, |
| --- | --- |

3)

delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av stål,

| 4) | hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng), |
| --- | --- |

4)

hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng),

| 5) | hjul för släpvagnar för personbilar och husvagnar, släpvagnar för jordbruksfordon och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, med en fälgdiameter på högst 16 tum. |
| --- | --- |

5)

hjul för släpvagnar för personbilar och husvagnar, släpvagnar för jordbruksfordon och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, med en fälgdiameter på högst 16 tum.

2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Provisorisk antidumpningstull (i procent) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 50,3 | C508 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd | 50,3 | C509 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd | 50,3 | C510 |
| Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilaga I | 50,3 | Se bilaga I |
| Alla övriga företag | 66,4 | C999 |

Företag

Provisorisk antidumpningstull (i procent)

Taric-tilläggsnummer

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

50,3

C508

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

50,3

C509

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

50,3

C510

Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilaga I

50,3

Se bilaga I

Alla övriga företag

66,4

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse:
  ”Jag intygar härmed att den (kvantitet) av (den berörda produkten) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [Folkrepubliken Kina]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”
  Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen som gäller för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Övergången till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

5.   Om det uppvisas en deklaration för övergång till fri omsättning för den produkt som avses i punkt 1 ska antalet enheter av de importerade produkterna anges i det relevanta fältet i deklarationen.

6.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter ska inkomma med skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet ska behandla en begäran som inges efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 oktober 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 60, 15.2.2019, s. 19).

2

(3)  Tillkännagivande om ändring av tillkännagivandet om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 111, 25.3.2019, s. 52).

3

(4)  Se avsnitt 3.1 i förordningen.

4

(5)  Finns tillgänglig på http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2383 (senast hämtad den 15 juli 2019).

5

(6)  Nr t19.001009.

6

(7)  Nr t19.001778.

7

(8)  Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 20 december 2017, Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (SWD(2017) 483 final/2).

8

Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

(9)  Se sidan 15 i samt bilaga 14 till klagomålet.

9

(10)  
  Overcapacity in China – an impediment to the Party’s reform agenda, Europeiska unionens handelskammare i Kina, s. 19 (bilaga 14 till klagomålet).

10

Overcapacity in China – an impediment to the Party’s reform agenda

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/687 av den 2 maj 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 116, 3.5.2019, s. 5) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/688 av den 2 maj 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 116, 3.5.2019, s. 39).

11

(12)  Rapporten – kapitel 2, s. 6–7.

12

(13)  Rapporten – kapitel 2, s. 10.

13

(14)  Finns tillgänglig på http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (senast hämtad den 15 juli 2019).

14

(15)  Rapporten – kapitel 2, s. 20–21.

15

(16)  Rapporten – kapitel 3, s. 41 och 73–74.

16

(17)  Rapporten – kapitel 6, s. 120–121.

17

(18)  Rapporten – kapitel 6, s. 122–135.

18

(19)  Rapporten – kapitel 7, s. 167–168.

19

(20)  Rapporten – kapitel 8, s. 169–170 och 200–201.

20

(21)  Rapporten – kapitel 2, s. 15–16, kapitel 4, s. 50 och 84, kapitel 5, s. 108–109.

21

(22)  Rapporten – kapitel 3, s. 22–24, kapitel 5, s. 97–108.

22

(23)  Rapporten – kapitel 5, s. 104–109.

23

(24)  Rapporten – kapitel 14, s. 358: 51 % privata företag och 49 % statsägda företag när det gäller tillverkning samt 44 % statsägda företag och 56 % privata företag räknat i kapacitet.

24

(25)  Finns tillgänglig på www.gov.cn/zhengce/content/2016–02/04/content_5039353.htm (senast hämtad den 12 september 2019), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e

25

(senast hämtad den 15 juli 2019) och www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast hämtad den 11 september 2019).

(26)  Finns tillgänglig på http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast hämtad den 12 september 2019) och http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (senast hämtad den 12 september 2019).

26

(27)  Exempelvis sammanslagningen mellan det privata företaget Rizhao och det statsägda företaget Shandong Iron and Steel 2009. Se Beijing steel report, s. 58, och den av China Baowu Steel Group förvärvade majoritetsandelen i Magang Steel i juni 2019, se https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (senast hämtad den 11 september 2019).

27

Beijing steel report

(28)  
  EUT L 116, 3.5.2019, s. 39.

28

(29)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

29

(30)  
  PwC Automotive Industry Bluebook (2017 års utgåva) China Automotive Market:
  Witnessing the Transformation, s. 36, finns tillgänglig på https://www.pwccn.com/en/automotive/pwc-auto-industry-blue-book.pdf (senast hämtad den 21 augusti 2019), J.D. Power China Market Insight – China’s Five Year Plan, finns tillgänglig på https://www.jdpower.com/sites/default/files/china_five_year_plan.pdf (senast hämtad den 21 augusti 2019).

30

PwC Automotive Industry Bluebook

China Automotive Market:

Witnessing the Transformation

J.D. Power China Market Insight – China’s Five Year Plan

(31)  Rapporten – kapitel 5, s. 100–101.

31

(32)  Rapporten – kapitel 2, s. 26.

32

(33)  Rapporten – kapitel 2, s. 31–32.

33

(34)  Finns tillgänglig på https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (senast hämtad den 15 juli 2019).

34

(35)  Den fullständiga texten i planen finns på MIIT:s webbplats: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (senast hämtad den 16 juli 2019).

35

(36)  Finns tillgänglig på http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf (senast hämtad den 15 juli 2019).

36

(37)  Se skäl 64 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

37

(38)  
  SAIC Motor Annual Report 2018, s. 24, finns tillgänglig på https://www.saicmotor.com/english/images/investor_relations/annual_report/2019/7/10/FCA72DB2F082468293A9E76A81E5DFE2.pdf (senast hämtad den 21 augusti 2019).

38

SAIC Motor Annual Report 2018, s. 2

(39)  Rapporten – kapitel 14.1–14.3.

39

(40)  Rapporten – kapitel 4, s. 41–42 och 83.

40

(41)  Rapporten, del III, kapitel 14, s. 346 ff.

41

(42)  
  Introduction to The Plan for Adjusting and Upgrading the Steel Industry.

42

Introduction to The Plan for Adjusting and Upgrading the Steel Industry

(43)  Rapporten, kapitel 14, s. 347.

43

(44)  Folkrepubliken Kinas trettonde femårsplan för ekonomisk och social utveckling (2016–2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf (senast hämtad den 15 juli 2019).

44

(45)  Rapporten – kapitel 14, s. 349.

45

(46)  Rapporten – kapitel 14, s. 352.

46

(47)  Den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring), utfärdad genom föreskrift nr 9 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 27 mars 2011 och ändrad i enlighet med beslutet från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om ändring av relevanta bestämmelser i den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version), utfärdad genom föreskrift nr 21 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 16 februari 2013.

47

(48)  Se skäl 56 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

48

(49)  Rapporten – kapitel 14, s. 375–376.

49

(50)  Rapporten – kapitel 6, s. 138–149.

50

(51)  Rapporten – kapitel 9, s. 216.

51

(52)  Rapporten – kapitel 9, s. 213–215.

52

(53)  Rapporten – kapitel 9, s. 209–211.

53

(54)  Se skälen 281–311 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

54

(55)  Rapporten – kapitel 13, s. 332–337.

55

(56)  Rapporten – kapitel 13, s. 336.

56

(57)  Rapporten – kapitel 13, s. 337–341.

57

(58)  Rapporten – kapitel 6, s. 114–117.

58

(59)  Rapporten – kapitel 6, s. 119.

59

(60)  Rapporten – kapitel 6, s. 120.

60

(61)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128 och 133–135.

61

(62)  Se IMF:s arbetsdokument, Resolving China’s Corporate Debt Problem av Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak och Philippe Wingender, Jiangyan, oktober 2016, WP/16/203.

62

Resolving China’s Corporate Debt Problem

(63)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128 och 133–135.

63

(64)  Se skälen 83–244 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

64

(65)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (hämtad den 15 juli 2019).

65

(66)  Om den produkt som översynen gäller inte tillverkas i ett land med en jämförbar utvecklingsnivå kan tillverkning av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor som den produkt som översynen gäller övervägas.

66

(67)  Finns tillgänglig på

67

https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (senast hämtad den 3 juli 2019).

(68)  Finns tillgänglig på http://portal.siscomex.gov.br/legislacao/legislacao/mais-legislacoes/mcti (senast hämtad den 3 juli 2019).

68

(69)  Se t.ex. https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ eller https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (senast hämtade den 3 juli 2019).

69

(70)  Finns tillgänglig på

70

https://www.iochpe.com.br/Download.aspx?Arquivo=Es93IRz+hvwnExFo7bRkrA== (senast hämtad den 4 juli 2019).

(71)  Brasiliansk import rapporterad på fob-nivå i GTA.

71

(72)  Brasiliansk export rapporterad på fob-nivå i GTA.

72

(73)  Finns tillgänglig på http://www.meps.co.uk/L.AmerPrice.htm (senast hämtad den 29 augusti 2019). Produkten beskrivs på följande sätt: Profiler och balkar – 240 mm x 240 mm H-balkar – förutom Förenta staterna och Kanada: 10 tum x 10 tum, balkar med breda flänsar och Kina: 300 mm x 300 mm H-balkar. Finns tillgänglig på http://www.meps.co.uk/definitions.htm (senast hämtad den 29 augusti 2019).

73

(74)  Finns tillgänglig på https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=518377340582818&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=o8k2wnnrz_1#!%40%40%3F_afrWindowId%3Do8k2wnnrz_1%26_afrLoop%3D518377340582818%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Do8k2wnnrz_54 (senast hämtad den 4 juli 2019).

74

(75)  Finns tillgänglig på https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (senast hämtad den 4 juli 2019).

75

(76)  Finns tillgänglig på http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (senast hämtad den 10 april 2019).

76

(77)  Finns tillgänglig på http://www.aneel.gov.br/a-aneel (senast hämtad den 10 april 2019).

77

(78)  Finns tillgänglig på http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (senast hämtad den 10 april 2019).

78

(79)  Finns tillgänglig på http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (senast hämtad den 10 april 2019).

79

(80)  
  Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural, se http://www.mme.gov.br/documents/1138769/0/Boletim_Gas_Natural_nr_142_DEZ_18.pdf/49912e53-03ee-47cc-a45e-7ffa093ff777 (senast hämtad den 16 juli 2019).

80

Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural

(81)  Finns tillgänglig på http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (senast hämtad den 10 april 2019).

81

(82)  Exempelvis storstadsregionen http://site.sabesp.com.br/site/uploads/file/asabesp_doctos/comunicado_06_2018.pdf (senast hämtad den 10 april 2019).

82

(83)  Se kommentaren av den 16 april 2019 (nr t19.001778).

83

(84)  Såsom nämns i skäl 179 skedde den berörda exporterande tillverkarens export till unionen direkt till oberoende kunder. Det exportpris som användes för beräkningen av prisunderskridandet var således det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

84

(85)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2010 av den 10 maj 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 117, 11.5.2017, s. 76), skäl 133.

85

(86)  Uppgifterna i beräkningen finns i versionen för begränsad spridning av uppdragsrapporten avseende företag H.

86

(87)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/109 av den 23 januari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 18, 24.1.2017, s. 1), skälen 250–268.

87

(88)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

88

(89)  
  EUT L 256, 7.9.1987, s. 1.

89

---

BILAGA I

Kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

| Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Dongfeng Automobile Chassis System Co., Ltd (även kallad ”Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd”) | |
| Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd | |
| Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd | |
| Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd | |
| Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd | |
| Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd | |
| Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd | |
| Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd | |
| Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd | |
| Xiamen Sunrise Group Co., Ltd | |
| Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd | |
| Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd | |
| Zhejiang Jingu Co., Ltd | |
| Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd | |
| Zhengxing Wheel Group Co., Ltd | |
| Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd | |

Namn

Taric-tilläggsnummer

Dongfeng Automobile Chassis System Co., Ltd (även kallad ”Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd”)

Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd

Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd

Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd

Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd

Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd

Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd

Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd

Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd

Xiamen Sunrise Group Co., Ltd

Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd

Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd

Zhejiang Jingu Co., Ltd

Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd

Zhengxing Wheel Group Co., Ltd

Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd

---

BESLUT

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/58 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/58

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/1694

av den 4 oktober 2019

om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Ungern

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den ungerska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020.

| (2) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Béla KOCSY har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Béla KOCSY har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till suppleant i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| — | Henrietta MAKAY-BERÓ, deputy mayor of the city of Tata. |
| --- | --- |

—

Henrietta MAKAY-BERÓ, deputy mayor of the city of Tata.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 4 oktober 2019.

På rådets vägnar

K. MIKKONEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/59

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/1695

av den 4 oktober 2019

om utnämning av fyra ledamöter och fem suppleanter i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den nederländska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Genom rådets beslut (EU) 2015/1573 (4) av den 18 september 2015 ersattes Hester MAIJ, Bert GIJSBERTS, Ralph DE VRIES och Bote WILPSTRA som ledamöter av Michiel SCHEFFER, Theo BOVENS, John JORRITSMA och Cees LOGGEN och ersattes Elvira SWEET, Annemieke TRAAG, Theo BOVENS och Hans KONST som suppleanter av Erik LIEVERS, Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel RIJSBERMAN och Ard VAN DER TUUK. Genom rådets beslut (EU) 2016/1205 (5) av den 18 juli 2016 ersattes Ard VAN DER TUUK som suppleant av Tjisse STELPSTRA.Genom rådets beslut (EU) 2016/1816 (6) av den 7 oktober 2016 ersattes John JORRITSMA som ledamot av Klaas KIELSTRA. Genom rådets beslut (EU) 2017/1765 (7) av den 25 september 2017 ersattes Michiel SCHEFFER som ledamot av Annemieke TRAAG och ersattes Erik LIEVERS som suppleant av Michiel SCHEFFER. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Genom rådets beslut (EU) 2015/1573 (4) av den 18 september 2015 ersattes Hester MAIJ, Bert GIJSBERTS, Ralph DE VRIES och Bote WILPSTRA som ledamöter av Michiel SCHEFFER, Theo BOVENS, John JORRITSMA och Cees LOGGEN och ersattes Elvira SWEET, Annemieke TRAAG, Theo BOVENS och Hans KONST som suppleanter av Erik LIEVERS, Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel RIJSBERMAN och Ard VAN DER TUUK. Genom rådets beslut (EU) 2016/1205 (5) av den 18 juli 2016 ersattes Ard VAN DER TUUK som suppleant av Tjisse STELPSTRA.Genom rådets beslut (EU) 2016/1816 (6) av den 7 oktober 2016 ersattes John JORRITSMA som ledamot av Klaas KIELSTRA. Genom rådets beslut (EU) 2017/1765 (7) av den 25 september 2017 ersattes Michiel SCHEFFER som ledamot av Annemieke TRAAG och ersattes Erik LIEVERS som suppleant av Michiel SCHEFFER.

| (2) | Fyra platser som ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Annemieke TRAAG, Klaas KIELSTRA, Theo BOVENS och Cees LOGGEN har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

Fyra platser som ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Annemieke TRAAG, Klaas KIELSTRA, Theo BOVENS och Cees LOGGEN har löpt ut.

| (3) | Tre platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel SCHEFFER och Ben DE REU har löpt ut. |
| --- | --- |

(3)

Tre platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel SCHEFFER och Ben DE REU har löpt ut.

| (4) | Två platser som suppleant har blivit lediga till följd av att Michiel RIJSBERMAN och Tjisse STELPSTRAY har utnämnts till ledamöter i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(4)

Två platser som suppleant har blivit lediga till följd av att Michiel RIJSBERMAN och Tjisse STELPSTRAY har utnämnts till ledamöter i Regionkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| a) | som ledamöter






  — | Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamöter

—

Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland,

| — | Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe, |
| --- | --- |

—

Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe,

| — | Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg, |
| --- | --- |

—

Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg,

| — | Christianne VAN DER WAL, gedeputeerde Gelderland, |
| --- | --- |

—

Christianne VAN DER WAL, gedeputeerde Gelderland,

| b) | som suppleanter






  — | Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

—

Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân,

| — | Anita PIJPELINK, gedeputeerde Zeeland, |
| --- | --- |

—

Anita PIJPELINK, gedeputeerde Zeeland,

| — | Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht, |
| --- | --- |

—

Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht,

| — | Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland, |
| --- | --- |

—

Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland,

| — | Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel. |
| --- | --- |

—

Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 4 oktober 2019.

På rådets vägnar

K. MIKKONEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2015/1573 av den 18 september 2015 om utnämning av fyra nederländska ledamöter och fem nederländska suppleanter i Regionkommittén (EUT L 245, 22.9.2015, s. 10).

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2016/1205 av den 18 juli 2016 om utnämning av två suppleanter i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna (EUT L 198, 23.7.2016, s. 46).

5

(6)  Rådets beslut (EU) 2016/1816 av den 7 oktober 2016 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna (EUT L 278, 14.10.2016, s. 44).

6

(7)  Rådets beslut (EU) 2017/1765 av den 25 september 2017 om utnämning av två ledamöter och två suppleanter i Regionkommittén på förslag av Konungariket Nederländerna (EUT L 250, 28.9.2017, s. 59).

7

---

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/61

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/1696

av den 4 oktober 2019

om utnämning av en ledamot och fem suppleante

i Regionkommittén

på förslag av Konungariket Spanien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den spanska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Den 5 oktober 2015 ersattes Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES av Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL som suppleant genom rådets beslut 2015/1792 (4). Den 9 oktober 2015 ersattes Esteban MAS PORTELL av Marc PONS i PONS som suppleant genom rådets beslut (EU) 2015/1915 (5). Den 14 mars 2016 ersattes Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR av Vicente GUILLÉN IZQUIERDO som suppleant genom rådets beslut (EU) 2016/409 (6). Den 9 juni 2016 ersattes Marc PONS i PONS av Pilar COSTA i SERRA som suppleant genom rådets beslut (EU) 2016/991 (7). Den 18 juli 2016 ersattes Roger ALBINYANA i SAIGÍ av Amadeu ALTAFAJ i TARDIO som suppleant genom rådets beslut (EU) 2016/1203 (8). Den 21 mars 2017 ersattes Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL av Virginia MARCO CÁRCEL som suppleant genom rådets beslut (EU) 2017/551 (9). Den 22 maj 2018 ersattes Pilar COSTA i SERRA av Josep Enric CLAVEROL i FLORIT som suppleant genom rådets beslut (EU) 2018/770 (10). Den 8 oktober 2018 ersattes Amadeu ALTAFAJ i TARDIO av Natàlia MAS GUIX som suppleant genom rådets beslut (EU) 2018/1502 (11). Den 13 maj 2019 ersattes Natàlia MAS GUIX av Mireia BORRELL PORTA som suppleant genom rådets beslut (EU) 2019/809 (12). |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Den 5 oktober 2015 ersattes Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES av Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL som suppleant genom rådets beslut 2015/1792 (4). Den 9 oktober 2015 ersattes Esteban MAS PORTELL av Marc PONS i PONS som suppleant genom rådets beslut (EU) 2015/1915 (5). Den 14 mars 2016 ersattes Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR av Vicente GUILLÉN IZQUIERDO som suppleant genom rådets beslut (EU) 2016/409 (6). Den 9 juni 2016 ersattes Marc PONS i PONS av Pilar COSTA i SERRA som suppleant genom rådets beslut (EU) 2016/991 (7). Den 18 juli 2016 ersattes Roger ALBINYANA i SAIGÍ av Amadeu ALTAFAJ i TARDIO som suppleant genom rådets beslut (EU) 2016/1203 (8). Den 21 mars 2017 ersattes Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL av Virginia MARCO CÁRCEL som suppleant genom rådets beslut (EU) 2017/551 (9). Den 22 maj 2018 ersattes Pilar COSTA i SERRA av Josep Enric CLAVEROL i FLORIT som suppleant genom rådets beslut (EU) 2018/770 (10). Den 8 oktober 2018 ersattes Amadeu ALTAFAJ i TARDIO av Natàlia MAS GUIX som suppleant genom rådets beslut (EU) 2018/1502 (11). Den 13 maj 2019 ersattes Natàlia MAS GUIX av Mireia BORRELL PORTA som suppleant genom rådets beslut (EU) 2019/809 (12).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ har löpt ut.

| (3) | Tre platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ, Vicente GUILLÉN IZQUIERDO och Josep Enric CLAVEROL i FLORIT har löpt ut. |
| --- | --- |

(3)

Tre platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten för Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ, Vicente GUILLÉN IZQUIERDO och Josep Enric CLAVEROL i FLORIT har löpt ut.

| (4) | Två platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att de mandat på vilka Mireia BORRELL PORTA (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) och Virginia MARCO CÁRCEL (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha) föreslogs har löpt ut |
| --- | --- |

(4)

Två platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att de mandat på vilka Mireia BORRELL PORTA (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) och Virginia MARCO CÁRCEL (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha) föreslogs har löpt ut

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| a) | som ledamot






  — | Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamot

—

Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias,

| b) | som suppleanter






  — | Ana CÁRCABA GARCÍA, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

—

Ana CÁRCABA GARCÍA, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias,

| — | María Teresa PÉREZ ESTEBAN, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón, |
| --- | --- |

—

María Teresa PÉREZ ESTEBAN, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón,

| — | Antonio VICENS VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares, |
| --- | --- |

—

Antonio VICENS VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares,

| — | Mireia BORRELL PORTA, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (ändrat mandat), |
| --- | --- |

—

Mireia BORRELL PORTA, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (ändrat mandat),

| — | Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (ändrat mandat). |
| --- | --- |

—

Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (ändrat mandat).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 4 oktober 2019.

På rådets vägnar

K. MIKKONEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2015/1792 av den 5 oktober 2015 om utnämning av fem spanska ledamöter och fem spanska suppleanter i Regionkommittén (EUT L 260, 7.10.2015, s. 28).

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2015/1915 av den 9 oktober 2015 om utnämning av två spanska ledamöter och tre spanska suppleanter i Regionkommittén (EUT L 280, 24.10.2015, s. 26).

5

(6)  Rådets beslut (EU) 2016/409 av den 14 mars 2016 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien (EUT L 74, 19.3.2016, s. 38).

6

(7)  Rådets beslut (EU) 2016/991 av den 9 juni 2016 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien (EUT L 162, 21.6.2016, s. 14).

7

(8)  Rådets beslut (EU) 2016/1203 av den 18 juli 2016 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien (EUT L 198, 23.7.2016, s. 44).

8

(9)  Rådets beslut (EU) 2017/551 av den 21 mars 2017 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien (EUT L 79, 24.3.2017, s. 7).

9

(10)  Rådets beslut (EU) 2018/770 av den 22 maj 2018 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien (EUT L 129, 25.5.2018, s. 81).

10

(11)  Rådets beslut (EU) 2018/1502 av den 8 oktober 2018 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien (EUT L 254, 10.10.2018, s. 7).

11

(12)  Rådets beslut (EU) 2019/809 av den 13 maj 2019 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien (EUT L 133, 21.5.2019, s. 10).

12

---

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/63

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1697

av den 7 oktober 2019

om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF får översändande av personuppgifter i enlighet med det beslutet inledas först när de allmänna bestämmelserna om dataskydd i kapitel 6 i det beslutet har genomförts i lagstiftningen i de medlemsstater som deltar i uppgiftsutbytet. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF får översändande av personuppgifter i enlighet med det beslutet inledas först när de allmänna bestämmelserna om dataskydd i kapitel 6 i det beslutet har genomförts i lagstiftningen i de medlemsstater som deltar i uppgiftsutbytet.

| (2) | I artikel 20 i rådets beslut 2008/616/RIF (3) föreskrivs det att kontrollen av att det villkor som avses i skäl 1 har uppfyllts med avseende på det automatiska utbytet av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska göras på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär, ett utvärderingsbesök och en testkörning. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 20 i rådets beslut 2008/616/RIF (3) föreskrivs det att kontrollen av att det villkor som avses i skäl 1 har uppfyllts med avseende på det automatiska utbytet av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska göras på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär, ett utvärderingsbesök och en testkörning.

| (3) | I enlighet med punkt 1.1 i kapitel 4 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som utarbetas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av uppgifter och det ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela uppgifter i den relevanta uppgiftskategorin. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med punkt 1.1 i kapitel 4 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som utarbetas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av uppgifter och det ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela uppgifter i den relevanta uppgiftskategorin.

| (4) | Irland har besvarat frågeformuläret om dataskydd och frågeformuläret om utbyte av uppgifter ur fordonsregister. |
| --- | --- |

(4)

Irland har besvarat frågeformuläret om dataskydd och frågeformuläret om utbyte av uppgifter ur fordonsregister.

| (5) | Irland har genomfört en framgångsrik testkörning med Nederländerna. |
| --- | --- |

(5)

Irland har genomfört en framgångsrik testkörning med Nederländerna.

| (6) | Ett utvärderingsbesök har gjorts i Irland och en rapport om utvärderingsbesöket har sammanställts av Nederländernas och Portugals utvärderingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen. |
| --- | --- |

(6)

Ett utvärderingsbesök har gjorts i Irland och en rapport om utvärderingsbesöket har sammanställts av Nederländernas och Portugals utvärderingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen.

| (7) | En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av uppgifter ur fordonsregister har förelagts rådet. |
| --- | --- |

(7)

En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av uppgifter ur fordonsregister har förelagts rådet.

| (8) | Den 7 mars 2019 konstaterade rådet, efter att ha noterat att alla medlemsstater som är bundna av beslut 2008/615/RIF är eniga, att Irland fullt ut hade genomfört de allmänna bestämmelserna om dataskydd i kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(8)

Den 7 mars 2019 konstaterade rådet, efter att ha noterat att alla medlemsstater som är bundna av beslut 2008/615/RIF är eniga, att Irland fullt ut hade genomfört de allmänna bestämmelserna om dataskydd i kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF.

| (9) | För automatisk sökning av uppgifter ur fordonsregister bör Irland därför ha rätt att ta emot och översända personuppgifter i enlighet med artikel 12 i beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(9)

För automatisk sökning av uppgifter ur fordonsregister bör Irland därför ha rätt att ta emot och översända personuppgifter i enlighet med artikel 12 i beslut 2008/615/RIF.

| (10) | Enligt artikel 33 i beslut 2008/615/RIF tilldelas rådet genomförandebefogenheter för att kunna anta åtgärder som är nödvändiga för att genomföra det beslutet, särskilt vad gäller mottagandet och översändandet av personuppgifter i enlighet med det beslutet. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 33 i beslut 2008/615/RIF tilldelas rådet genomförandebefogenheter för att kunna anta åtgärder som är nödvändiga för att genomföra det beslutet, särskilt vad gäller mottagandet och översändandet av personuppgifter i enlighet med det beslutet.

| (11) | Eftersom villkoren för att inleda utövandet av dessa genomförandebefogenheter är uppfyllda, och förfarandet i detta sammanhang har iakttagits, bör ett genomförandebeslut antas med avseende på inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland i syfte att göra det möjligt för den medlemsstaten att ta emot och översända personuppgifter i enlighet med artikel 12 i beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom villkoren för att inleda utövandet av dessa genomförandebefogenheter är uppfyllda, och förfarandet i detta sammanhang har iakttagits, bör ett genomförandebeslut antas med avseende på inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Irland i syfte att göra det möjligt för den medlemsstaten att ta emot och översända personuppgifter i enlighet med artikel 12 i beslut 2008/615/RIF.

| (12) | Danmark, Irland och Förenade kungariket är bundna av beslut 2008/615/RIF och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet, som genomför beslut 2008/615/RIF. |
| --- | --- |

(12)

Danmark, Irland och Förenade kungariket är bundna av beslut 2008/615/RIF och deltar därför i antagandet och tillämpningen av det här beslutet, som genomför beslut 2008/615/RIF.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I syfte att göra automatiska sökningar av uppgifter ur fordonsregister har Irland rätt att ta emot och lämna ut personuppgifter enligt artikel 12 i beslut 2008/615/RIF från och med den 11 oktober 2019.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta beslut ska tillämpas i enlighet med fördragen.

Utfärdat i Luxemburg den 7 oktober 2019.

På rådets vägnar

A.-M. HENRIKSSON

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Yttrande av den 17 september 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 12).

3

---

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1698

av den 9 oktober 2019

om europeiska produktstandarder utarbetade till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (1), särskilt artikel 4.2 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 3.2 andra stycket i direktiv 2001/95/EG ska en produkt, när det gäller de risker och riskkategorier som omfattas av ifrågavarande nationella standarder, presumeras vara säker om den uppfyller sådana icke bindande nationella standarder som överför Europastandarder för vilka kommissionen har offentliggjort hänvisningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 4 i det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 3.2 andra stycket i direktiv 2001/95/EG ska en produkt, när det gäller de risker och riskkategorier som omfattas av ifrågavarande nationella standarder, presumeras vara säker om den uppfyller sådana icke bindande nationella standarder som överför Europastandarder för vilka kommissionen har offentliggjort hänvisningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 4 i det direktivet.

| (2) | Den 27 juli 2011 antog kommissionen beslut 2011/479/EU (2) om de säkerhetskrav som Europastandarder ska uppfylla för gymnastikutrustning. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 juli 2011 antog kommissionen beslut 2011/479/EU (2) om de säkerhetskrav som Europastandarder ska uppfylla för gymnastikutrustning.

| (3) | Genom skrivelse M/507 av den 5 september 2012 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att hantera de största riskerna i samband med gymnastikutrustning i enlighet med säkerhetskraven. På grundval av denna begäran har CEN antagit en standard: EN 913:2008 för gymnastikutrustning – generella säkerhetskrav och provningsmetoder. Hänvisningen till den standarden offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) den 11 juli 2014 på grundval av kommissionens genomförandebeslut 2014/357/EU (4). |
| --- | --- |

(3)

Genom skrivelse M/507 av den 5 september 2012 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att hantera de största riskerna i samband med gymnastikutrustning i enlighet med säkerhetskraven. På grundval av denna begäran har CEN antagit en standard: EN 913:2008 för gymnastikutrustning – generella säkerhetskrav och provningsmetoder. Hänvisningen till den standarden offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) den 11 juli 2014 på grundval av kommissionens genomförandebeslut 2014/357/EU (4).

| (4) | Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen har CEN utarbetat en ny europeisk standard EN 913:2018. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen har CEN utarbetat en ny europeisk standard EN 913:2018.

| (5) | Den europeiska standarden EN 913:2018 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Därför bör en hänvisning till den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(5)

Den europeiska standarden EN 913:2018 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Därför bör en hänvisning till den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (6) | Den 29 november 2011 antog kommissionen beslut 2011/786/EU (5) om de säkerhetskrav som Europastandarder för cyklar, barncyklar och pakethållare ska uppfylla. |
| --- | --- |

(6)

Den 29 november 2011 antog kommissionen beslut 2011/786/EU (5) om de säkerhetskrav som Europastandarder för cyklar, barncyklar och pakethållare ska uppfylla.

| (7) | Genom skrivelse M/508 av den 6 september 2012 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att hantera de största riskerna i samband med cyklar, barncyklar och pakethållare i enlighet med säkerhetskraven. På grundval av denna begäran har CEN antagit ett antal standarder: EN ISO 4210–2:2014 för krav för city- och trekking-, MTB- och racercyklar och EN ISO 4210–6:2014 för provningsmetoder för ram och gaffel. Hänvisningarna till de standarderna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (6) på grundval av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/681 (7). |
| --- | --- |

(7)

Genom skrivelse M/508 av den 6 september 2012 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att hantera de största riskerna i samband med cyklar, barncyklar och pakethållare i enlighet med säkerhetskraven. På grundval av denna begäran har CEN antagit ett antal standarder: EN ISO 4210–2:2014 för krav för city- och trekking-, MTB- och racercyklar och EN ISO 4210–6:2014 för provningsmetoder för ram och gaffel. Hänvisningarna till de standarderna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (6) på grundval av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/681 (7).

| (8) | Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen utarbetade CEN de nya europeiska standarderna EN ISO 4210–2-2015 och EN ISO 4210–6-2015. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen utarbetade CEN de nya europeiska standarderna EN ISO 4210–2-2015 och EN ISO 4210–6-2015.

| (9) | De europeiska standarderna EN ISO 4210–2-2015 och EN ISO 4210–6-2015 överensstämmer med de allmänna säkerhetskraven i direktiv 2001/95/EG. Hänvisningar till standarderna bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(9)

De europeiska standarderna EN ISO 4210–2-2015 och EN ISO 4210–6-2015 överensstämmer med de allmänna säkerhetskraven i direktiv 2001/95/EG. Hänvisningar till standarderna bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (10) | På grundval av kommissionens begäran M/508 av den 6 september 2012 antog CEN en standard: EN 14872:2006 för cyklar – Tillbehör till cyklar – Pakethållare för cyklar. Hänvisningen till den standarden offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (8) på grundval av beslut 2006/514/EG (9). |
| --- | --- |

(10)

På grundval av kommissionens begäran M/508 av den 6 september 2012 antog CEN en standard: EN 14872:2006 för cyklar – Tillbehör till cyklar – Pakethållare för cyklar. Hänvisningen till den standarden offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (8) på grundval av beslut 2006/514/EG (9).

| (11) | Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen har CEN utarbetat en ny europeisk standard EN ISO 11243:2016. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen har CEN utarbetat en ny europeisk standard EN ISO 11243:2016.

| (12) | Europeisk standard EN ISO 11243:2016 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Därför bör en hänvisning till den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(12)

Europeisk standard EN ISO 11243:2016 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Därför bör en hänvisning till den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (13) | Den 25 mars 2008 antog kommissionen beslut 2008/264/EG (10) om brandsäkerhetskrav för cigaretter i Europastandarder. |
| --- | --- |

(13)

Den 25 mars 2008 antog kommissionen beslut 2008/264/EG (10) om brandsäkerhetskrav för cigaretter i Europastandarder.

| (14) | Genom skrivelse M/425 av den 27 juni 2008 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att ta itu med de största riskerna kopplade till cigaretter i enlighet med brandsäkerhetskraven. På grundval av denna begäran antog CEN standarden EN ISO 12863:2010 om testmetoden för att bedöma cigaretters benägenhet att orsaka antändning. Hänvisningen till den standarden offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (11) på grundval av beslut 2011/496/EU (12). |
| --- | --- |

(14)

Genom skrivelse M/425 av den 27 juni 2008 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att ta itu med de största riskerna kopplade till cigaretter i enlighet med brandsäkerhetskraven. På grundval av denna begäran antog CEN standarden EN ISO 12863:2010 om testmetoden för att bedöma cigaretters benägenhet att orsaka antändning. Hänvisningen till den standarden offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (11) på grundval av beslut 2011/496/EU (12).

| (15) | Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen ändrade CEN standarden EN ISO 12863:2010 genom antagande av ändring EN ISO 12863:2010/A1:2016. |
| --- | --- |

(15)

Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen ändrade CEN standarden EN ISO 12863:2010 genom antagande av ändring EN ISO 12863:2010/A1:2016.

| (16) | Ändringen EN ISO 12863:2010/A1:2016 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Därför bör en hänvisning till den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(16)

Ändringen EN ISO 12863:2010/A1:2016 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Därför bör en hänvisning till den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (17) | Den 27 juli 2011 antog kommissionen beslut 2011/476/EU (13) om de säkerhetskrav som Europastandarder ska uppfylla för stationära träningsredskap. |
| --- | --- |

(17)

Den 27 juli 2011 antog kommissionen beslut 2011/476/EU (13) om de säkerhetskrav som Europastandarder ska uppfylla för stationära träningsredskap.

| (18) | Genom skrivelse M/506 av den 5 september 2012 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att ta itu med de största riskerna i samband med stationära träningsredskap i enlighet med säkerhetskraven. På grundval av denna begäran har CEN antagit ett antal standarder: EN 957–4:2006+A1:2010 för styrketräningsutrustning, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder. En 957–5:2009 för kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder för stationära motionscyklar och stationär träningsutrustning med pedaler och vevarmar för träning av överkroppen, EN 957–8:1998 för trapp- och klättermaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder, EN 957–9:2003 för ellipstränare, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder och EN 957–10:2005 för motionscykel med fast eller utan frihjul, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder. Hänvisningarna till de standarderna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (14) på grundval av genomförandebeslut 2014/357/EU. |
| --- | --- |

(18)

Genom skrivelse M/506 av den 5 september 2012 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att ta itu med de största riskerna i samband med stationära träningsredskap i enlighet med säkerhetskraven. På grundval av denna begäran har CEN antagit ett antal standarder: EN 957–4:2006+A1:2010 för styrketräningsutrustning, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder. En 957–5:2009 för kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder för stationära motionscyklar och stationär träningsutrustning med pedaler och vevarmar för träning av överkroppen, EN 957–8:1998 för trapp- och klättermaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder, EN 957–9:2003 för ellipstränare, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder och EN 957–10:2005 för motionscykel med fast eller utan frihjul, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder. Hänvisningarna till de standarderna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (14) på grundval av genomförandebeslut 2014/357/EU.

| (19) | Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen utarbetade CEN de nya standarderna EN ISO 20957–4:2016, EN ISO 20957–5:2016, EN ISO 20957–8:2017, EN ISO 20957–9:2016 och EN ISO 20957–10:2017. |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen utarbetade CEN de nya standarderna EN ISO 20957–4:2016, EN ISO 20957–5:2016, EN ISO 20957–8:2017, EN ISO 20957–9:2016 och EN ISO 20957–10:2017.

| (20) | De europeiska standarderna EN ISO 20957–4:2016, EN ISO 20957–5:2016, EN ISO 20957–8:2017, EN ISO 20957–9:2016 och EN ISO 20957–10:2017 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Hänvisningar till standarderna bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(20)

De europeiska standarderna EN ISO 20957–4:2016, EN ISO 20957–5:2016, EN ISO 20957–8:2017, EN ISO 20957–9:2016 och EN ISO 20957–10:2017 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Hänvisningar till standarderna bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (21) | Den 21 april 2005 antog kommissionen beslut 2005/323/EG (15) om de säkerhetskrav som ska uppfyllas av Europastandarder för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet. |
| --- | --- |

(21)

Den 21 april 2005 antog kommissionen beslut 2005/323/EG (15) om de säkerhetskrav som ska uppfyllas av Europastandarder för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet.

| (22) | Genom skrivelse M/372 av den 5 september 2012 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att ta itu med de största riskerna i samband med flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet i enlighet med säkerhetskraven. På grundval av denna begäran har CEN antagit ett antal standarder: EN 15649–1:2009+A2:2013, EN 15649–2:2009+A2:2013, EN 15649–3:2009+A1:2012, EN 15649–4:2010+A1:2012, EN 15649–5:2009, EN 15649–6:2009+A1:2013, EN 15649–7:2009 för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet. Hänvisningarna till de serierna av standarder offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (16) på grundval av kommissionens genomförandebeslut 2014/359/EU (17), 2014/875/EU (18) och 2013/390/EU (19). |
| --- | --- |

(22)

Genom skrivelse M/372 av den 5 september 2012 lämnade kommissionen en begäran till CEN om utarbetande av europeiska standarder för att ta itu med de största riskerna i samband med flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet i enlighet med säkerhetskraven. På grundval av denna begäran har CEN antagit ett antal standarder: EN 15649–1:2009+A2:2013, EN 15649–2:2009+A2:2013, EN 15649–3:2009+A1:2012, EN 15649–4:2010+A1:2012, EN 15649–5:2009, EN 15649–6:2009+A1:2013, EN 15649–7:2009 för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet. Hänvisningarna till de serierna av standarder offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (16) på grundval av kommissionens genomförandebeslut 2014/359/EU (17), 2014/875/EU (18) och 2013/390/EU (19).

| (23) | Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen utarbetade CEN en ny serie av europeisk standard EN ISO 25649:2017 (delarna 1–7). |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av ny kunskap och marknadsutvecklingen utarbetade CEN en ny serie av europeisk standard EN ISO 25649:2017 (delarna 1–7).

| (24) | Europeisk standard EN ISO 25649:2017 (parts 1–7) överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Hänvisningar till standarderna bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(24)

Europeisk standard EN ISO 25649:2017 (parts 1–7) överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG. Hänvisningar till standarderna bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (25) | De europeiska standarderna EN 913:2008, EN 957–4:2006+A1:2010, EN 957–5:2009, EN 957–8:1998, EN 957–9:2003, EN 957–10:2005, EN ISO 4210–2:2014, EN ISO 4210–6:2014, EN 14872:2006 och EN 15649 ersätts med nya eller ändrade europeiska standarder för vilka hänvisningar ska offentliggöras genom detta beslut. Det är därför nödvändigt att återkalla hänvisningarna till dessa standarder från Europeiska unionens officiella tidning (20). |
| --- | --- |

(25)

De europeiska standarderna EN 913:2008, EN 957–4:2006+A1:2010, EN 957–5:2009, EN 957–8:1998, EN 957–9:2003, EN 957–10:2005, EN ISO 4210–2:2014, EN ISO 4210–6:2014, EN 14872:2006 och EN 15649 ersätts med nya eller ändrade europeiska standarder för vilka hänvisningar ska offentliggöras genom detta beslut. Det är därför nödvändigt att återkalla hänvisningarna till dessa standarder från Europeiska unionens officiella tidning (20).

| (26) | För tydlighetens skull bör en fullständig förteckning över hänvisningar till europeiska standarder som utarbetats som stöd för direktiv 2001/95/EG och som uppfyller de krav som de syftar till att omfatta offentliggöras i en enda rättsakt. De hänvisningar till europeiska standarder som för närvarande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (21) bör därför införas i detta beslut. Det är därför nödvändigt att upphäva de relevanta kommissionsbesluten om offentliggörande av dessa standarder. |
| --- | --- |

(26)

För tydlighetens skull bör en fullständig förteckning över hänvisningar till europeiska standarder som utarbetats som stöd för direktiv 2001/95/EG och som uppfyller de krav som de syftar till att omfatta offentliggöras i en enda rättsakt. De hänvisningar till europeiska standarder som för närvarande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (21) bör därför införas i detta beslut. Det är därför nödvändigt att upphäva de relevanta kommissionsbesluten om offentliggörande av dessa standarder.

| (27) | Överensstämmelse med den relevanta nationella standard som överför europeiska standarder till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning innebär att man får förutsätta att säkerhetskraven är uppfyllda när det gäller de risker och riskkategorier som omfattas av den relevanta nationella standarden, från och med dagen för offentliggörande av hänvisningen till den europeiska standarden i Europeiska unionens officiella tidning. Detta beslut bör därför träda i kraft samma dag som det offentliggörs. |
| --- | --- |

(27)

Överensstämmelse med den relevanta nationella standard som överför europeiska standarder till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning innebär att man får förutsätta att säkerhetskraven är uppfyllda när det gäller de risker och riskkategorier som omfattas av den relevanta nationella standarden, från och med dagen för offentliggörande av hänvisningen till den europeiska standarden i Europeiska unionens officiella tidning. Detta beslut bör därför träda i kraft samma dag som det offentliggörs.

| (28) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 2001/95/EG. |
| --- | --- |

(28)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 2001/95/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hänvisningarna till de europeiska standarder för produkter som utarbetats för att stödja direktiv 2001/95/EG som förtecknas i bilaga I till detta beslut offentliggörs härmed i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 2

Hänvisningarna till de europeiska standarder för produkter som utarbetats för att stödja direktiv 2001/95/EG som förtecknas i bilaga II till detta beslut återkallas härmed från Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Kommissionens beslut C(2004) 1493 (22), kommissionens beslut 2005/718/EG (23), beslut 2006/514/EG, kommissionens beslut 2009/18/EG (24), beslut 2011/496/EU, kommissionens genomförandebeslut 2012/29/EU (25), genomförandebeslut 2013/390/EU, genomförandebeslut 2014/357/EU, kommissionens genomförandebeslut 2014/358/EU (26), genomförandebeslut 2014/359/EU, kommissionens genomförandebeslut 2014/531/EU (27), genomförandebeslut 2014/875/EU, genomförandebeslut (EU) 2015/681, kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1345 (28) och kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1014 (29) upphävs.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 9 oktober 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  Kommissionens beslut 2011/479/EU av den 27 juli 2011 om de säkerhetskrav som Europastandarder ska uppfylla för gymnastikutrustning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 197, 29.7.2011, s. 13).

2

(3)  Kommissionens meddelande 2017/C 267/03 inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (EUT C 267, 11.8.2017, s. 7).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/357/EU av den 13 juni 2014 om överensstämmelsen av Europastandarderna EN 957 (delarna 2 och 4–10) och EN ISO 20957 (del 1) för stationära träningsredskap och av tio Europastandarder för gymnastikutrustning med det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och om offentliggörande av hänvisningar till dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 175, 14.6.2014, s. 40).

4

(5)  Kommissionens beslut 2011/786/EU av den 29 november 2011 om de säkerhetskrav som Europastandarder för cyklar, barncyklar och pakethållare ska uppfylla i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 319, 2.12.2011, s. 106).

5

(6)  Kommissionens meddelande 2017/C 267/03 inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (EUT C 267, 11.8.2017, s. 7).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/681 av den 29 april 2015 om offentliggörande av hänvisningar till standarden EN ISO 4210, delarna 1–9, för city- och trekking-, MTB- och racercyklar, och standarden EN ISO 8098 för barncyklar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 111, 30.4.2015, s. 30).

7

Europeiska unionens officiella tidning

(8)  Kommissionens meddelande 2017/C 267/03 inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (EUT C 267, 11.8.2017, s. 7).

8

(9)  Kommissionens beslut 2006/514/EG av den 20 juli 2006 om vissa standarders överensstämmelse med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG och offentliggörande av hänvisningarna till dessa i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 200, 22.7.2006, s. 35).

9

Europeiska unionens officiella tidning

(10)  Kommissionens beslut 2008/264/EG av den 25 mars 2008 om brandsäkerhetskrav för cigaretter i Europastandarder på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 83, 26.3.2008, s. 35).

10

(11)  Kommissionens meddelande 2017/C 267/03 inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (EUT C 267, 11.8.2017, s. 7).

11

(12)  Kommissionens beslut 2001/496/EU av den 9 augusti 2011 om överensstämmelsen av standard EN 16156:2010 Cigaretter – Uppskattning av benägenheten att orsaka antändning – Säkerhetskrav och standard EN ISO 12863:2010 Testmetod för att uppskatta cigaretters benägenhet att orsaka antändning med det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG samt om offentliggörande av hänvisningen till standard EN 16156:2010 Cigaretter – Uppskattning av benägenheten att orsaka antändning – Säkerhetskrav och standard EN ISO 12863:2010 Testmetod för att uppskatta cigaretters benägenhet att orsaka antändning i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 205, 10.8.2011, s. 31).

12

Europeiska unionens officiella tidning

(13)  Kommissionens beslut 2011/476/EU av den 27 juli 2011 om de säkerhetskrav som Europastandarder ska uppfylla för stationära träningsredskap i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 196, 28.7.2011, s. 16).

13

(14)  Kommissionens meddelande 2017/C 267/03 inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (EUT C 267, 11.8.2017, s. 7).

14

(15)  Kommissionens beslut 2005/323/EG av den 21 april 2005 om de säkerhetskrav som skall uppfyllas av Europastandarder för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 104, 23.4.2005, s. 39).

15

(16)  Kommissionens meddelande 2017/C 267/03 inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (EUT C 267, 11.8.2017, s. 7).

16

(17)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/359/EU av den 13 juni 2014 om överensstämmelsen av Europastandarderna EN 15649–1:2009+A2:2013 och EN 15649–6:2009+A1:2013 för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet med det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och om offentliggörande av dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 175, 14.6.2014, s. 45).

17

Europeiska unionens officiella tidning

(18)  Genomförandebeslut 2014/875/EU av den 4 december 2014 om offentliggörande av hänvisningar till standard EN 15649–2:2009+A2:2013 om flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet och standard EN 957–6:2010+A1:2014 om stationära träningsredskap i Europeiska unionens officiella tidning, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 349, 5.12.2014, s. 65).

18

Europeiska unionens officiella tidning

(19)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/390/EU av den 18 juli 2013 om överensstämmelsen i fråga om Europastandarderna EN 15649 (delarna 1–7) för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet med det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och om offentliggörande av dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 196, 19.7.2013, s. 22).

19

Europeiska unionens officiella tidning

(20)  Kommissionens meddelande 2017/C 267/03 inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (EUT C 267, 11.8.2017, s. 7).

20

(21)  Kommissionens meddelande 2017/C 267/03 inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (EUT C 267, 11.8.2017, s. 7).

21

(22)  Kommissionens beslut C(2004) 1493 av den 23 april 2004 om vissa standarders överensstämmelse med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG och offentliggörande av hänvisningarna till dessa i Europeiska unionens officiella tidning.

22

Europeiska unionens officiella tidning

(23)  Kommissionens beslut 2005/718/EG av den 13 oktober 2005 om vissa standarders överensstämmelse med det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och offentliggörande av hänvisningarna till dessa i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 271, 15.10.2005, s. 51).

23

Europeiska unionens officiella tidning

(24)  Kommissionens beslut 2009/18/EG av den 22 december 2008 om överensstämmelsen mellan standarden EN 1273:2005 om gåstolar för barn och det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och offentliggörande av hänvisningen till standarden i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 8, 13.1.2009, s. 29).

24

Europeiska unionens officiella tidning

(25)  Kommissionens genomförandebeslut 2012/29/EU av den 13 januari 2012 om överensstämmelsen i fråga om standard EN 60065:2002/A12:2011 ”Audio-, video- och liknande elektronisk utrustning – Säkerhetskrav] och standard EN 60950–1:2006/A12:2011” Informationsteknik – Säkerhet – Del 1: Allmänna fordringar” med det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG samt om offentliggörande av hänvisningarna till dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 13, 17.1.2012, s. 7).

25

Europeiska unionens officiella tidning

(26)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/358/EU av den 13 juni 2014 om överensstämmelsen av Europastandard EN 16281:2013 för eftermonterade öppningsbegränsande beslag för fönster och balkongdörrar med det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och om offentliggörande av en hänvisning till den standarden i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 175, 14.6.2014, s. 43).

26

Europeiska unionens officiella tidning

(27)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/531/EU av den 14 augusti 2014 om överensstämmelsen i fråga om Europastandarderna EN 16433:2014 och EN 16434:2014 och vissa punkter i Europastandard EN 13120:2009+A1:2014 för inomhussolskydd med det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och om offentliggörande av hänvisningar till dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 243, 15.8.2014, s. 54).

27

Europeiska unionens officiella tidning

(28)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1345 av den 31 juli 2015 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av hänvisningar till standarder för snoddar och dragband i barnkläder, babyliftar och ställningar, barngrindar och skötbord för hemmabruk, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 207, 4.8.2015, s. 73).

28

Europeiska unionens officiella tidning

(29)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1014 av den 15 juni 2017 om offentliggörande av hänvisningar till Europastandarderna EN 13869:2016 om barnsäkerhetskrav på tändare och EN 13209–2:2015 om bärselar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (EUT L 153, 16.6.2017, s. 36).

29

Europeiska unionens officiella tidning

---

BILAGA I

| Nr | Hänvisning till standarden |
| --- | --- |
| 1. | SS-EN 581–1:2006.
  Utomhusmöbler – Sittmöbler och bord för camping, hemmiljö och offentlig miljö – Del 1: Allmänna säkerhetskrav |
| 2. | SS-EN 913:2018
  Gymnastikutrustning – Generella säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 3. | SS-EN 914:2008
  Gymnastikutrustning – Parallellbarrar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder |
| 4. | SS-EN 915:2008
  Gymnastikutrustning – Höj- och sänkbara parallellbarrar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder |
| 5. | SS-EN 916:2003
  Gymnastikutrustning – Plintar – Krav och provningsmetoder inklusive säkerhet |
| 6. | SS-EN 957–2:2003.
  Stationära träningsredskap – Del 2: Styrketräningsutrustning, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 7. | SS-EN 957–6:2010+A1:2014
  Stationära träningsredskap – Del 6: Löpmaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 8. | SS-EN 957–7:1998.
  Stationära träningsredskap – Del 7: Roddmaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 9. | SS-EN 1129–1:1995.
  Möbler – Fällbara sängar – Säkerhetskrav och provning – Del 1: Säkerhetskrav |
| 10. | SS-EN 1129–2:1995.
  Möbler – Fällbara sängar – Säkerhetskrav och provning – Del 2: Testmetoder |
| 11. | SS-EN 1130–1:1996.
  Möbler – Spädbarnssängar och vaggor för hemmabruk – Del 1: Säkerhetskrav |
| 12. | SS-EN 1130–2:1996.
  Möbler – Spädbarnssängar och vaggor för hemmabruk – Del 2: Testmetoder |
| 13. | SS-EN 1273:2005
  Barnartiklar – Gåstolar för barn – Säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 14. | SS-EN 1466:2014
  Barnartiklar – Babyliftar och ställningar – Säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 15. | SS-EN 1651:1999
  Utrustning för skärmflygning – Säkerhetsselar – Säkerhetskrav och provningsmetoder för hållfasthet |
| 16. | SS-EN 1930:2011
  Barnartiklar – Barngrindar – Säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 17. | SS-EN ISO 4210–1:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 1: Terminologi och definitioner (ISO 4210–1:2014) |
| 18. | SS-EN ISO 4210–2:2015
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 2: Krav för city och trekking-, MTB- och racercyklar (ISO 4210–2:2015) |
| 19. | SS-EN ISO 4210–3:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 3: Allmänna provningsmetoder (ISO 4210–3:2014) |
| 20. | SS-EN ISO 4210–4:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 4: Provningsmetoder för bromsar (ISO 4210–4:2014) |
| 21. | SS-EN ISO 4210–5:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 5: Provningsmetoder för styranordning (ISO 4210–5:2014, Corrected version 2015-02-01) |
| 22. | SS-EN ISO 4210–6:2015
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 6: Provningsmetoder för ram och gaffel (ISO 4210–6:2015) |
| 23. | SS-EN ISO 4210–7:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 7: Provningsmetoder för hjul och fälgar (ISO 4210–7:2014) |
| 24. | SS-EN ISO 4210–8:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 8: Provningsmetoder för pedaler och vevpartier (ISO 4210–8:2014) |
| 25. | SS-EN ISO 4210–9:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 9: Provningsmetoder för sadlar och sadelstolpar (ISO 4210–9:2014) |
| 26. | SS-EN ISO 8098:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav för barncyklar (ISO 8098:2014) |
| 27. | SS-EN ISO 9994:2006
  Cigarettändare – Säkerhetskrav (ISO 9994:2005) |
| 28. | SS-EN ISO 11243:2016
  Cyklar – Pakethållare för cyklar – Krav och provningsmetoder (ISO 11243:2016) |
| 29. | SS-EN 12196:2003
  Gymnastikutrustning – Gymnastikhästar och gymnastikbockar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder |
| 30. | SS-EN 12197:1997
  Gymnastikutrustning – Gymnastikräcken – Säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 31. | SS-EN 12221–1:2008+A1:2013
  Skötbord för hemmabruk – Del 1: Säkerhetskrav |
| 32. | SS-EN 12221–2:2008+A1:2013
  Skötbord för hemmabruk – Del 2: Testmetoder |
| 33. | SS-EN 12346:1998
  Gymnastikutrustning – Ribbstolar och klätterställningar – Säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 34. | SS-EN 12432:1998
  Gymnastikutrustning – Fristående balansbommar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder |
| 35. | SS-EN 12491:2001
  Utrustning för skärmflygning – Nödfallsskärmar – Säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 36. | SS-EN 12655:1998
  Gymnastikutrustning – Romerska ringar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder |
| 37. | SS-EN ISO 12863:2010
  Testmetod för att uppskatta cigaretters benägenhet att orsaka antändning (ISO 12863:2010)
  SS-EN ISO 12863:2010/A1:2016 |
| 38. | SS-EN 13120:2009+A1:2014
  Invändiga solskydd – Funktions- och säkerhetskrav |
| 39. | SS-EN 13209–1:2004.
  Barnartiklar – Bärstolar – Säkerhetskrav och provningsmetoder – Del 1: Bärstolar med ram |
| 40. | SS-EN 13209–2:2015.
  Barnartiklar – Bärstolar – Säkerhetskrav och provningsmetoder – Del 2: Mjuka bärselar |
| 41. | SS-EN 13219:2008
  Gymnastikutrustning – Trampoliner – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder |
| 42. | SS-EN 13319:2000
  Dykutrustning – Djupmätare och dykdatorer – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder |
| 43. | SS-EN 13869:2016
  Tändare – Barnsäkerhet – Krav och provningsmetoder |
| 44. | SS-EN 13899:2003
  Utrustning för hjulsport – Rullskridskor – Säkerhetskrav och provnings- Metoder |
| 45. | SS-EN 14059:2002
  Oljelampor för dekoration – Säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 46. | SS-EN 14344:2004
  Barnartiklar – Cykelsitsar – Säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 47. | SS-EN 14350–1:2004.
  Barnartiklar – Nappflaskor, muggar och liknande artiklar – Del 1: Allmänna och mekaniska krav och provning |
| 48. | SS-EN 14682:2014
  Barnkläders säkerhet – Snoddar och dragskor i barnkläder – Specifikationer |
| 49. | SS-EN 16156:2010
  Cigaretter – Uppskattning av benägenheten att orsaka antändning – Säkerhetskrav |
| 50. | SS-EN 16281:2013
  Barnsäkerhetsprodukter – Eftermonterade öppningsbegränsande beslag för fönster och balkongdörrar – Krav och provmetoder |
| 51. | SS-EN 16433:2014
  Invändiga solskydd – Skydd mot strypfara – Provningsmetoder |
| 52. | SS-EN 16434:2014
  Invändiga solskydd – Skydd mot strypfara – Krav och provningsmetoder för säkerhetsanordningar |
| 53. | SS-EN ISO 20957–1:2013
  Stationära träningsredskap – Del 1: Generella säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–1:2013) |
| 54. | SS-EN ISO 20957–4:2016
  Stationära träningsredskap – Del 4: Styrketräningsbänk, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–4:2016) |
| 55. | SS-EN ISO 20957–5:2016
  Stationära träningsredskap – Del 5: Stationära träningscyklar – Kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder för stationära motionscyklar och stationär träningsutrustning med pedaler och vevarmar för träning av överkroppen (ISO 20957–5:2016) |
| 56. | SS-EN ISO 20957–8:2017
  Stationära träningsredskap – Del 8: Trapp- och klättermaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–8:2017) |
| 57. | SS-EN ISO 20957–9:2016
  Stationära träningsredskap – Del 9: Ellipstränare, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–9:2016) |
| 58. | SS-EN ISO 20957–10:2017
  Stationära träningsredskap – Del 10: Motionscykel med fast hjul eller utan frihjul, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–10:2017) |
| 59. | SS-EN ISO 25649–1:2017
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 1: Klassificering, material, generella säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 25649–1:2017) |
| 60. | SS-EN ISO 25649–2:2017
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 2: Konsumentupplysning (ISO 25649–2:2017) |
| 61. | SS-EN ISO 25649–3:2017
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 3: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass A-anordningar (ISO 25649–3:2017) |
| 62. | SS-EN ISO 25649–4:2017
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 4: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass B-anordningar (ISO 25649–4:2017) |
| 63. | SS-EN ISO 25649–5:2017
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 5: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass C-anordningar (ISO 25649–5:2017) |
| 64. | SS-EN ISO 25649–6:2017
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 6: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass D-anordningar (ISO 25649–6:2017) |
| 65. | SS-EN ISO 25649–7:2017
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 7: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass E-anordningar (ISO 25649–7:2017) |
| 66. | SS-EN 60065:2002
  Audio-, video- och liknande elektroniska apparater – Säkerhetskrav IEC 60065:2001 (ändrad)
  SS-EN 60065:2002/A12:2011 |
| 67. | SS-EN 60950–1:2006.
  Utrustning för informationsbehandling – Säkerhet – Del 1: Allmänna fordringar (IEC 60950–1:2005 (ändrad)
  SS-EN 60950–1:2006/A12:2011 |

Nr

Hänvisning till standarden

1.

SS-EN 581–1:2006.

Utomhusmöbler – Sittmöbler och bord för camping, hemmiljö och offentlig miljö – Del 1: Allmänna säkerhetskrav

2.

SS-EN 913:2018

Gymnastikutrustning – Generella säkerhetskrav och provningsmetoder

3.

SS-EN 914:2008

Gymnastikutrustning – Parallellbarrar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

4.

SS-EN 915:2008

Gymnastikutrustning – Höj- och sänkbara parallellbarrar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

5.

SS-EN 916:2003

Gymnastikutrustning – Plintar – Krav och provningsmetoder inklusive säkerhet

6.

SS-EN 957–2:2003.

Stationära träningsredskap – Del 2: Styrketräningsutrustning, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder

7.

SS-EN 957–6:2010+A1:2014

Stationära träningsredskap – Del 6: Löpmaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder

8.

SS-EN 957–7:1998.

Stationära träningsredskap – Del 7: Roddmaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder

9.

SS-EN 1129–1:1995.

Möbler – Fällbara sängar – Säkerhetskrav och provning – Del 1: Säkerhetskrav

10.

SS-EN 1129–2:1995.

Möbler – Fällbara sängar – Säkerhetskrav och provning – Del 2: Testmetoder

11.

SS-EN 1130–1:1996.

Möbler – Spädbarnssängar och vaggor för hemmabruk – Del 1: Säkerhetskrav

12.

SS-EN 1130–2:1996.

Möbler – Spädbarnssängar och vaggor för hemmabruk – Del 2: Testmetoder

13.

SS-EN 1273:2005

Barnartiklar – Gåstolar för barn – Säkerhetskrav och provningsmetoder

14.

SS-EN 1466:2014

Barnartiklar – Babyliftar och ställningar – Säkerhetskrav och provningsmetoder

15.

SS-EN 1651:1999

Utrustning för skärmflygning – Säkerhetsselar – Säkerhetskrav och provningsmetoder för hållfasthet

16.

SS-EN 1930:2011

Barnartiklar – Barngrindar – Säkerhetskrav och provningsmetoder

17.

SS-EN ISO 4210–1:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 1: Terminologi och definitioner (ISO 4210–1:2014)

18.

SS-EN ISO 4210–2:2015

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 2: Krav för city och trekking-, MTB- och racercyklar (ISO 4210–2:2015)

19.

SS-EN ISO 4210–3:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 3: Allmänna provningsmetoder (ISO 4210–3:2014)

20.

SS-EN ISO 4210–4:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 4: Provningsmetoder för bromsar (ISO 4210–4:2014)

21.

SS-EN ISO 4210–5:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 5: Provningsmetoder för styranordning (ISO 4210–5:2014, Corrected version 2015-02-01)

22.

SS-EN ISO 4210–6:2015

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 6: Provningsmetoder för ram och gaffel (ISO 4210–6:2015)

23.

SS-EN ISO 4210–7:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 7: Provningsmetoder för hjul och fälgar (ISO 4210–7:2014)

24.

SS-EN ISO 4210–8:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 8: Provningsmetoder för pedaler och vevpartier (ISO 4210–8:2014)

25.

SS-EN ISO 4210–9:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 9: Provningsmetoder för sadlar och sadelstolpar (ISO 4210–9:2014)

26.

SS-EN ISO 8098:2014

Cyklar – Säkerhetskrav för barncyklar (ISO 8098:2014)

27.

SS-EN ISO 9994:2006

Cigarettändare – Säkerhetskrav (ISO 9994:2005)

28.

SS-EN ISO 11243:2016

Cyklar – Pakethållare för cyklar – Krav och provningsmetoder (ISO 11243:2016)

29.

SS-EN 12196:2003

Gymnastikutrustning – Gymnastikhästar och gymnastikbockar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

30.

SS-EN 12197:1997

Gymnastikutrustning – Gymnastikräcken – Säkerhetskrav och provningsmetoder

31.

SS-EN 12221–1:2008+A1:2013

Skötbord för hemmabruk – Del 1: Säkerhetskrav

32.

SS-EN 12221–2:2008+A1:2013

Skötbord för hemmabruk – Del 2: Testmetoder

33.

SS-EN 12346:1998

Gymnastikutrustning – Ribbstolar och klätterställningar – Säkerhetskrav och provningsmetoder

34.

SS-EN 12432:1998

Gymnastikutrustning – Fristående balansbommar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

35.

SS-EN 12491:2001

Utrustning för skärmflygning – Nödfallsskärmar – Säkerhetskrav och provningsmetoder

36.

SS-EN 12655:1998

Gymnastikutrustning – Romerska ringar – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

37.

SS-EN ISO 12863:2010

Testmetod för att uppskatta cigaretters benägenhet att orsaka antändning (ISO 12863:2010)

SS-EN ISO 12863:2010/A1:2016

38.

SS-EN 13120:2009+A1:2014

Invändiga solskydd – Funktions- och säkerhetskrav

39.

SS-EN 13209–1:2004.

Barnartiklar – Bärstolar – Säkerhetskrav och provningsmetoder – Del 1: Bärstolar med ram

40.

SS-EN 13209–2:2015.

Barnartiklar – Bärstolar – Säkerhetskrav och provningsmetoder – Del 2: Mjuka bärselar

41.

SS-EN 13219:2008

Gymnastikutrustning – Trampoliner – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

42.

SS-EN 13319:2000

Dykutrustning – Djupmätare och dykdatorer – Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

43.

SS-EN 13869:2016

Tändare – Barnsäkerhet – Krav och provningsmetoder

44.

SS-EN 13899:2003

Utrustning för hjulsport – Rullskridskor – Säkerhetskrav och provnings- Metoder

45.

SS-EN 14059:2002

Oljelampor för dekoration – Säkerhetskrav och provningsmetoder

46.

SS-EN 14344:2004

Barnartiklar – Cykelsitsar – Säkerhetskrav och provningsmetoder

47.

SS-EN 14350–1:2004.

Barnartiklar – Nappflaskor, muggar och liknande artiklar – Del 1: Allmänna och mekaniska krav och provning

48.

SS-EN 14682:2014

Barnkläders säkerhet – Snoddar och dragskor i barnkläder – Specifikationer

49.

SS-EN 16156:2010

Cigaretter – Uppskattning av benägenheten att orsaka antändning – Säkerhetskrav

50.

SS-EN 16281:2013

Barnsäkerhetsprodukter – Eftermonterade öppningsbegränsande beslag för fönster och balkongdörrar – Krav och provmetoder

51.

SS-EN 16433:2014

Invändiga solskydd – Skydd mot strypfara – Provningsmetoder

52.

SS-EN 16434:2014

Invändiga solskydd – Skydd mot strypfara – Krav och provningsmetoder för säkerhetsanordningar

53.

SS-EN ISO 20957–1:2013

Stationära träningsredskap – Del 1: Generella säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–1:2013)

54.

SS-EN ISO 20957–4:2016

Stationära träningsredskap – Del 4: Styrketräningsbänk, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–4:2016)

55.

SS-EN ISO 20957–5:2016

Stationära träningsredskap – Del 5: Stationära träningscyklar – Kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder för stationära motionscyklar och stationär träningsutrustning med pedaler och vevarmar för träning av överkroppen (ISO 20957–5:2016)

56.

SS-EN ISO 20957–8:2017

Stationära träningsredskap – Del 8: Trapp- och klättermaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–8:2017)

57.

SS-EN ISO 20957–9:2016

Stationära träningsredskap – Del 9: Ellipstränare, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–9:2016)

58.

SS-EN ISO 20957–10:2017

Stationära träningsredskap – Del 10: Motionscykel med fast hjul eller utan frihjul, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 20957–10:2017)

59.

SS-EN ISO 25649–1:2017

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 1: Klassificering, material, generella säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 25649–1:2017)

60.

SS-EN ISO 25649–2:2017

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 2: Konsumentupplysning (ISO 25649–2:2017)

61.

SS-EN ISO 25649–3:2017

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 3: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass A-anordningar (ISO 25649–3:2017)

62.

SS-EN ISO 25649–4:2017

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 4: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass B-anordningar (ISO 25649–4:2017)

63.

SS-EN ISO 25649–5:2017

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 5: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass C-anordningar (ISO 25649–5:2017)

64.

SS-EN ISO 25649–6:2017

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 6: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass D-anordningar (ISO 25649–6:2017)

65.

SS-EN ISO 25649–7:2017

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 7: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass E-anordningar (ISO 25649–7:2017)

66.

SS-EN 60065:2002

Audio-, video- och liknande elektroniska apparater – Säkerhetskrav IEC 60065:2001 (ändrad)

SS-EN 60065:2002/A12:2011

67.

SS-EN 60950–1:2006.

Utrustning för informationsbehandling – Säkerhet – Del 1: Allmänna fordringar (IEC 60950–1:2005 (ändrad)

SS-EN 60950–1:2006/A12:2011

---

BILAGA II

| Nr | Hänvisning till standarden |
| --- | --- |
| 1. | SS-EN 913:2008
  Gymnastikutrustning – Generella säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 2. | SS-EN 957–4:2006+A1:2010
  Stationära träningsredskap – Del 4: Styrketräningsbänk, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder. |
| 3. | SS-EN 957–5:2009.
  Stationära träningsredskap – Del 5: Stationära träningscyklar – Säkerhetskrav och testmetoder |
| 4. | SS-EN 957–8:1998.
  Stationära träningsredskap – Del 8: Trapp- och klättermaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 5. | SS-EN 957–9:2003.
  Stationära träningsredskap – Del 9: Ellipstränare, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 6. | SS-EN 957–10:2005.
  Stationära träningsredskap – Del 10: Motionscykel med fast hjul eller utan frihjul, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder |
| 7. | SS-EN ISO 4210–2:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 2: Krav för city och trekking-, MTB- och racercyklar (ISO 4210–2:2014) |
| 8. | SS-EN ISO 4210–6:2014
  Cyklar – Säkerhetskrav – Del 6: Provningsmetoder för ram och gaffel (ISO 4210–6:2014) |
| 9. | SS-EN ISO 12863:2010
  Testmetod för att uppskatta cigaretters benägenhet att orsaka antändning (ISO 12863:2010) |
| 10. | SS-EN 14872:2006
  Cyklar – Tillbehör till cyklar – Pakethållare |
| 11. | SS-EN 15649–1:2009+A2:2013
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 1: Klassificering, material, generella krav och provningsmetoder |
| 12. | SS-EN 15649–2:2009+A2:2013
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 2: Konsumentinformation |
| 13. | SS-EN 15649–3:2009+A1:2012
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 3: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass A anordningar |
| 14. | SS-EN 15649–4:2010+A1:2012
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 4: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass B anordningar |
| 15. | SS-EN 15649–5:2009.
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 5: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass C anordningar |
| 16. | SS-EN 15649–6:2009+A1:2013
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 6: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass D anordningar |
| 17. | SS-EN 15649–7:2009.
  Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 7: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass E anordningar |

Nr

Hänvisning till standarden

1.

SS-EN 913:2008

Gymnastikutrustning – Generella säkerhetskrav och provningsmetoder

2.

SS-EN 957–4:2006+A1:2010

Stationära träningsredskap – Del 4: Styrketräningsbänk, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder.

3.

SS-EN 957–5:2009.

Stationära träningsredskap – Del 5: Stationära träningscyklar – Säkerhetskrav och testmetoder

4.

SS-EN 957–8:1998.

Stationära träningsredskap – Del 8: Trapp- och klättermaskiner, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder

5.

SS-EN 957–9:2003.

Stationära träningsredskap – Del 9: Ellipstränare, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder

6.

SS-EN 957–10:2005.

Stationära träningsredskap – Del 10: Motionscykel med fast hjul eller utan frihjul, kompletterande säkerhetskrav och provningsmetoder

7.

SS-EN ISO 4210–2:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 2: Krav för city och trekking-, MTB- och racercyklar (ISO 4210–2:2014)

8.

SS-EN ISO 4210–6:2014

Cyklar – Säkerhetskrav – Del 6: Provningsmetoder för ram och gaffel (ISO 4210–6:2014)

9.

SS-EN ISO 12863:2010

Testmetod för att uppskatta cigaretters benägenhet att orsaka antändning (ISO 12863:2010)

10.

SS-EN 14872:2006

Cyklar – Tillbehör till cyklar – Pakethållare

11.

SS-EN 15649–1:2009+A2:2013

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 1: Klassificering, material, generella krav och provningsmetoder

12.

SS-EN 15649–2:2009+A2:2013

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 2: Konsumentinformation

13.

SS-EN 15649–3:2009+A1:2012

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 3: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass A anordningar

14.

SS-EN 15649–4:2010+A1:2012

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 4: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass B anordningar

15.

SS-EN 15649–5:2009.

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 5: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass C anordningar

16.

SS-EN 15649–6:2009+A1:2013

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 6: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass D anordningar

17.

SS-EN 15649–7:2009.

Flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet – Del 7: Kompletterande särskilda säkerhetskrav och provningsmetoder för Klass E anordningar

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/75 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/75

---

DELEGERAT BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 42/19/KOL

av den 17 juni 2019

om att undanta offentliga busstrafiktjänster i Norge från tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU [2019/...]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av den rättsakt som det hänvisas till i punkt 4 i bilaga XVI till EES-avtalet i vilken förfarandena vid offentlig upphandling i den allmännyttiga sektorn fastställs (Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (1), nedan kallat direktivet), särskilt artiklarna 34 och 35,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artiklarna 1 och 3 i protokoll 1,

efter samråd med Eftakommittén för offentlig upphandling, och

av följande skäl:

1.   BAKGRUND

BAKGRUND

| (1) | Den 27 november 2018 mottog Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten), efter diskussioner före anmälan, en ansökan från Nettbuss AS, numera Vy Buss AS (nedan kallad sökanden), i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU (nedan kallad ansökan) (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 november 2018 mottog Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten), efter diskussioner före anmälan, en ansökan från Nettbuss AS, numera Vy Buss AS (nedan kallad sökanden), i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU (nedan kallad ansökan) (2).

övervakningsmyndigheten

sökanden

ansökan

2

| (2) | Ansökan avser driften av offentliga busstrafiktjänster i Norge. Offentlig transportförvaltningsverksamhet som i praktiken utförs av offentliga transportmyndigheter omfattas inte av ansökan (3). |
| --- | --- |

(2)

Ansökan avser driften av offentliga busstrafiktjänster i Norge. Offentlig transportförvaltningsverksamhet som i praktiken utförs av offentliga transportmyndigheter omfattas inte av ansökan (3).

3

| (3) | Sökanden är ett offentligt företag i den mening som avses i direktivet eftersom 100 % av det tecknade kapitalet indirekt innehas av det norska Kommunikationsdepartementet i dess egenskap av ägare till NSB AS, numera Vygruppen AS (en transportkoncern som sökanden ingår i) (4). |
| --- | --- |

(3)

Sökanden är ett offentligt företag i den mening som avses i direktivet eftersom 100 % av det tecknade kapitalet indirekt innehas av det norska Kommunikationsdepartementet i dess egenskap av ägare till NSB AS, numera Vygruppen AS (en transportkoncern som sökanden ingår i) (4).

4

| (4) | Sökanden bedriver en av de verksamheter som omfattas av direktivet och är därför enligt direktivet en ”upphandlande enhet”. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden bedriver en av de verksamheter som omfattas av direktivet och är därför enligt direktivet en ”upphandlande enhet”.

| (5) | Enligt paragraferna 2–9 i den norska föreskriften nr 975 av den 12 augusti 2016 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (5) får upphandlande enheter lämna ansökningar i enlighet med artikel 35 i direktivet. |
| --- | --- |

(5)

Enligt paragraferna 2–9 i den norska föreskriften nr 975 av den 12 augusti 2016 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (5) får upphandlande enheter lämna ansökningar i enlighet med artikel 35 i direktivet.

5

| (6) | Ansökan åtföljdes av ett motiverat och välgrundat yttrande som antagits av den norska konkurrensmyndigheten Konkurransetilsynet den 29 juni 2018, i vilket det konstaterades att sökanden i sitt tillhandahållande av offentliga busstrafiktjänster var direkt konkurrensutsatt och att det rådde fritt tillträde till marknaden för tilldelning av kontrakt för att bedriva offentliga busstrafiktjänster i Norge (6). |
| --- | --- |

(6)

Ansökan åtföljdes av ett motiverat och välgrundat yttrande som antagits av den norska konkurrensmyndigheten Konkurransetilsynet den 29 juni 2018, i vilket det konstaterades att sökanden i sitt tillhandahållande av offentliga busstrafiktjänster var direkt konkurrensutsatt och att det rådde fritt tillträde till marknaden för tilldelning av kontrakt för att bedriva offentliga busstrafiktjänster i Norge (6).

6

| (7) | Övervakningsmyndigheten meddelade Norge om att den mottagit ansökan den 30 november 2018 (7). |
| --- | --- |

(7)

Övervakningsmyndigheten meddelade Norge om att den mottagit ansökan den 30 november 2018 (7).

7

| (8) | Enligt punkt 1 i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU har övervakningsmyndigheten 130 arbetsdagar på sig att anta ett beslut om ansökan, och tidsfristen sträckte sig till den 18 juni 2019 (8). |
| --- | --- |

(8)

Enligt punkt 1 i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU har övervakningsmyndigheten 130 arbetsdagar på sig att anta ett beslut om ansökan, och tidsfristen sträckte sig till den 18 juni 2019 (8).

8

| (9) | I enlighet med delegerat beslut nr 37/19/KOL av den 23 april 2019 (9) begärde övervakningsmyndigheten ett yttrande från Eftas kommitté för offentlig upphandling inom ramen för det rådgivande förfarande som föreskrivs i artikel 2 i beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 3/2012 (10). |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med delegerat beslut nr 37/19/KOL av den 23 april 2019 (9) begärde övervakningsmyndigheten ett yttrande från Eftas kommitté för offentlig upphandling inom ramen för det rådgivande förfarande som föreskrivs i artikel 2 i beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 3/2012 (10).

9

10

| (10) | Eftas kommitté för offentlig upphandling avgav enhälligt ett positivt yttrande om övervakningsmyndighetens utkast till beslut genom skriftligt förfarande den 22 maj 2019 (11). |
| --- | --- |

(10)

Eftas kommitté för offentlig upphandling avgav enhälligt ett positivt yttrande om övervakningsmyndighetens utkast till beslut genom skriftligt förfarande den 22 maj 2019 (11).

11

2.   RÄTTSLIG RAM

RÄTTSLIG RAM

| (11) | Direktivet gäller bland annat vid tilldelning av kontrakt för verksamheter som avser tillhandahållande eller drift av nät för att tillhandahålla busstrafiktjänster för allmänheten (12). |
| --- | --- |

(11)

Direktivet gäller bland annat vid tilldelning av kontrakt för verksamheter som avser tillhandahållande eller drift av nät för att tillhandahålla busstrafiktjänster för allmänheten (12).

12

| (12) | Enligt artikel 11 andra stycket i direktivet anses ett nät för transporttjänster föreligga om tjänsten tillhandahålls enligt driftsvillkor som fastställs av en behörig myndighet i en medlemsstat, till exempel i fråga om linjedragning, kapacitet som ska finnas tillgänglig eller turtäthet. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 11 andra stycket i direktivet anses ett nät för transporttjänster föreligga om tjänsten tillhandahålls enligt driftsvillkor som fastställs av en behörig myndighet i en medlemsstat, till exempel i fråga om linjedragning, kapacitet som ska finnas tillgänglig eller turtäthet.

| (13) | I målet SJ (13) angav domstolen i sin tolkning av artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (14) (vars lydelse är identisk med artikel 11 i direktivet) i samband med järnvägsnät att ”den verksamhet som består i ’drift av nät’ [ska] anses avse utövandet av rätten att använda järnvägsnätet för att tillhandahålla transporttjänster, medan den verksamhet som avser ’tillhandahållande av nät’ ska anses avse förvaltningen av nätet” (15). Domstolen konstaterade att ”[a]rtikel 5.1 första stycket i direktiv 2004/17 ska tolkas så, att en verksamhet som bedrivs av ett järnvägsföretag och som består i att med utövande av en rätt att använda järnvägsnätet tillhandahålla allmänheten transporttjänster utgör en sådan ’drift av nät’ som avses i direktivet” (16). ”Driften av offentliga busstrafiktjänster” i Norge motsvarar på busstrafikområdet den verksamhet som avses i målet SJ som ett järnvägsföretag bedriver på området järnvägstransporter, och är således en verksamhet som omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

(13)

I målet SJ (13) angav domstolen i sin tolkning av artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (14) (vars lydelse är identisk med artikel 11 i direktivet) i samband med järnvägsnät att ”den verksamhet som består i ’drift av nät’ [ska] anses avse utövandet av rätten att använda järnvägsnätet för att tillhandahålla transporttjänster, medan den verksamhet som avser ’tillhandahållande av nät’ ska anses avse förvaltningen av nätet” (15). Domstolen konstaterade att ”[a]rtikel 5.1 första stycket i direktiv 2004/17 ska tolkas så, att en verksamhet som bedrivs av ett järnvägsföretag och som består i att med utövande av en rätt att använda järnvägsnätet tillhandahålla allmänheten transporttjänster utgör en sådan ’drift av nät’ som avses i direktivet” (16). ”Driften av offentliga busstrafiktjänster” i Norge motsvarar på busstrafikområdet den verksamhet som avses i målet SJ som ett järnvägsföretag bedriver på området järnvägstransporter, och är således en verksamhet som omfattas av direktivet.

13

14

15

16

| (14) | Enligt artikel 34 i direktivet ska kontrakt som syftar till att medge utförandet av någon av de verksamheter som direktivet gäller inte omfattas av direktivet om den aktuella verksamheten i den stat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av direkt konkurrensutsättning görs på grundval av objektiva kriterier, varvid hänsyn bör tas till den berörda sektorns särdrag. |
| --- | --- |

(14)

Enligt artikel 34 i direktivet ska kontrakt som syftar till att medge utförandet av någon av de verksamheter som direktivet gäller inte omfattas av direktivet om den aktuella verksamheten i den stat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av direkt konkurrensutsättning görs på grundval av objektiva kriterier, varvid hänsyn bör tas till den berörda sektorns särdrag.

| (15) | I artikel 35 i direktivet anges förfarandet för att fastställa om undantaget i artikel 34 är tillämpligt. Med en anpassning av lydelsen fastställer den att en stat eller, om det föreskrivs i den berörda statens lagstiftning, en upphandlande enhet får ansöka om att övervakningsmyndigheten ska fastställa att direktivet inte ska vara tillämpligt på tilldelning av kontrakt eller anordnande av projekttävlingar för utövandet av verksamheten i fråga. Övervakningsmyndigheten ska fatta beslut om huruvida verksamheten är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde (på grundval av de kriterier som anges i artikel 34). |
| --- | --- |

(15)

I artikel 35 i direktivet anges förfarandet för att fastställa om undantaget i artikel 34 är tillämpligt. Med en anpassning av lydelsen fastställer den att en stat eller, om det föreskrivs i den berörda statens lagstiftning, en upphandlande enhet får ansöka om att övervakningsmyndigheten ska fastställa att direktivet inte ska vara tillämpligt på tilldelning av kontrakt eller anordnande av projekttävlingar för utövandet av verksamheten i fråga. Övervakningsmyndigheten ska fatta beslut om huruvida verksamheten är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde (på grundval av de kriterier som anges i artikel 34).

| (16) | Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna (17) eller reglerna på andra områden inom EES-lagstiftningen. I synnerhet behöver inte de kriterier och de metoder som används för att bedöma huruvida verksamheten är direkt konkurrensutsatt enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU nödvändigtvis vara identiska med dem som används för en bedömning enligt artiklarna 53 eller 54 i EES-avtalet eller rådets förordning (EG) nr 139/2004 (18) så som de anpassats till EES-avtalet (19). |
| --- | --- |

(16)

Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna (17) eller reglerna på andra områden inom EES-lagstiftningen. I synnerhet behöver inte de kriterier och de metoder som används för att bedöma huruvida verksamheten är direkt konkurrensutsatt enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU nödvändigtvis vara identiska med dem som används för en bedömning enligt artiklarna 53 eller 54 i EES-avtalet eller rådets förordning (EG) nr 139/2004 (18) så som de anpassats till EES-avtalet (19).

17

18

19

| (17) | Syftet med detta beslut är att slå fast om den verksamhet som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktivet) är konkurrensutsatt i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktivet medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för köparna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. |
| --- | --- |

(17)

Syftet med detta beslut är att slå fast om den verksamhet som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktivet) är konkurrensutsatt i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktivet medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för köparna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga.

3.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

3.1   Fritt tillträde till marknaden

Fritt tillträde till marknaden

| (18) | Den verksamhet som avses i det aktuella ärendet är driften av offentliga busstrafiktjänster. Denna verksamhet bedrivs inom ramen för kontrakt som tilldelas av offentliga transportmyndigheter. I Norge finns olika typer av busstrafiktjänster (se skäl 41 nedan) och den verksamhet som avses betecknas på nationell nivå som busslinjetrafik. |
| --- | --- |

(18)

Den verksamhet som avses i det aktuella ärendet är driften av offentliga busstrafiktjänster. Denna verksamhet bedrivs inom ramen för kontrakt som tilldelas av offentliga transportmyndigheter. I Norge finns olika typer av busstrafiktjänster (se skäl 41 nedan) och den verksamhet som avses betecknas på nationell nivå som busslinjetrafik.

| (19) | När det gäller driften av offentliga busstrafiktjänster finns ingen relevant EES-lagstiftning på grundval av vilken det kan förutsättas att det råder fritt tillträde till marknaden i enlighet med artikel 34.3 i direktivet. Det är därför nödvändigt att göra relevanta bedömningar på grundval av de offentliga transportmyndigheternas regelverk och praxis, som bör visa att det rättsligt och faktiskt råder fritt tillträde till marknaden. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller driften av offentliga busstrafiktjänster finns ingen relevant EES-lagstiftning på grundval av vilken det kan förutsättas att det råder fritt tillträde till marknaden i enlighet med artikel 34.3 i direktivet. Det är därför nödvändigt att göra relevanta bedömningar på grundval av de offentliga transportmyndigheternas regelverk och praxis, som bör visa att det rättsligt och faktiskt råder fritt tillträde till marknaden.

| (20) | Man bör komma ihåg att syftet med detta beslut är att slå fast om den verksamhet som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktivet) är konkurrensutsatt i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktivet medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för köparna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. Den bedömning som görs i detta avseende innefattar ingen granskning av huruvida varje enskilt kontrakt om drift av offentliga busstrafiktjänster har tilldelats helt i överensstämmelse med EES-lagstiftningen, utan snarare huruvida de offentliga transportmyndigheternas regelverk och praxis rättsligt och faktiskt begränsar tillträdet till marknaden. |
| --- | --- |

(20)

Man bör komma ihåg att syftet med detta beslut är att slå fast om den verksamhet som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktivet) är konkurrensutsatt i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktivet medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för köparna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. Den bedömning som görs i detta avseende innefattar ingen granskning av huruvida varje enskilt kontrakt om drift av offentliga busstrafiktjänster har tilldelats helt i överensstämmelse med EES-lagstiftningen, utan snarare huruvida de offentliga transportmyndigheternas regelverk och praxis rättsligt och faktiskt begränsar tillträdet till marknaden.

| (21) | När det gäller potentiella rättsliga begränsningar av tillträdet till marknaden för driften av offentliga busstrafiktjänster konstaterar övervakningsmyndigheten att det finns tillståndskrav och att tjänsterna utförs inom ramen för kontrakt. Sökanden ansåg i sin ansökan emellertid inte att tillståndskravet kunde utgöra en begränsning av tillträdet till marknaden (20) och inte heller att det fanns några särskilda eller exklusiva rättigheter kopplade till tillstånden (21). Sökanden uppgav vidare att upphandlingarna överensstämmer med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (22) och med direktivet, och att de därför inte rättsligt eller faktiskt begränsar tillträdet till marknaden (23). |
| --- | --- |

(21)

När det gäller potentiella rättsliga begränsningar av tillträdet till marknaden för driften av offentliga busstrafiktjänster konstaterar övervakningsmyndigheten att det finns tillståndskrav och att tjänsterna utförs inom ramen för kontrakt. Sökanden ansåg i sin ansökan emellertid inte att tillståndskravet kunde utgöra en begränsning av tillträdet till marknaden (20) och inte heller att det fanns några särskilda eller exklusiva rättigheter kopplade till tillstånden (21). Sökanden uppgav vidare att upphandlingarna överensstämmer med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (22) och med direktivet, och att de därför inte rättsligt eller faktiskt begränsar tillträdet till marknaden (23).

20

21

22

23

| (22) | Enligt fast rättspraxis kan ett system med förhandstillstånd inte tas till intäkt för skönsmässiga beslut av de nationella myndigheterna som sannolikt kan motverka EES-rättens ändamålsenlighet (24). För att ett system med förhandstillstånd ska kunna anses berättigat trots att den grundläggande friheten att tillhandahålla tjänster därigenom inskränks måste det grunda sig på objektiva kriterier som inte är diskriminerande och som är kända på förhand, detta för att begränsa de nationella myndigheternas utrymme för skönsmässig bedömning och förhindra att bedömningen blir godtycklig (25). |
| --- | --- |

(22)

Enligt fast rättspraxis kan ett system med förhandstillstånd inte tas till intäkt för skönsmässiga beslut av de nationella myndigheterna som sannolikt kan motverka EES-rättens ändamålsenlighet (24). För att ett system med förhandstillstånd ska kunna anses berättigat trots att den grundläggande friheten att tillhandahålla tjänster därigenom inskränks måste det grunda sig på objektiva kriterier som inte är diskriminerande och som är kända på förhand, detta för att begränsa de nationella myndigheternas utrymme för skönsmässig bedömning och förhindra att bedömningen blir godtycklig (25).

24

25

| (23) | Busslinjetrafiken i Norge regleras av lag nr 45 av den 21 juni 2002 om yrkestransport med motorfordon och fartyg (26) (nedan kallad yrkestransportlagen) och den föreskrift om yrkestransporter som antagits på grundval av den lagen (27). |
| --- | --- |

(23)

Busslinjetrafiken i Norge regleras av lag nr 45 av den 21 juni 2002 om yrkestransport med motorfordon och fartyg (26) (nedan kallad yrkestransportlagen) och den föreskrift om yrkestransporter som antagits på grundval av den lagen (27).

26

yrkestransportlagen

27

| (24) | Enligt paragraf 4 i yrkestransportlagen måste företag som avser att bedriva offentliga busstrafiktjänster ha ett generellt tillstånd (transportløyve) som utfärdas av den norska vägmyndigheten Statens vegvesen (28). Även om användningen av ordet ”kan” i yrkestransportlagens lydelse antyder en möjlighet till skönsmässig bedömning för vägmyndigheten, är detta ord vanligt förekommande i norsk lagstiftning även när det i praktiken finns litet eller inget utrymme för skönsmässig bedömning. Av förarbetet till lagen framgår att systemet med tillstånd är ett verktyg för att kontrollera kvaliteten hos de tjänster som tillhandahålls (29). I paragraf 4 i yrkestransportföreskriften klargörs att om inga särskilda skäl talar mot det kan ett tillstånd tilldelas en sökande som uppfyller kraven. Vidare har Konkurransetilsynet uppgett att alla som uppfyller de objektiva kriterierna tilldelas ett sådant tillstånd (30). Övervakningsmyndigheten har inte mottagit några uppgifter som motsäger ovanstående. |
| --- | --- |

(24)

Enligt paragraf 4 i yrkestransportlagen måste företag som avser att bedriva offentliga busstrafiktjänster ha ett generellt tillstånd (transportløyve) som utfärdas av den norska vägmyndigheten Statens vegvesen (28). Även om användningen av ordet ”kan” i yrkestransportlagens lydelse antyder en möjlighet till skönsmässig bedömning för vägmyndigheten, är detta ord vanligt förekommande i norsk lagstiftning även när det i praktiken finns litet eller inget utrymme för skönsmässig bedömning. Av förarbetet till lagen framgår att systemet med tillstånd är ett verktyg för att kontrollera kvaliteten hos de tjänster som tillhandahålls (29). I paragraf 4 i yrkestransportföreskriften klargörs att om inga särskilda skäl talar mot det kan ett tillstånd tilldelas en sökande som uppfyller kraven. Vidare har Konkurransetilsynet uppgett att alla som uppfyller de objektiva kriterierna tilldelas ett sådant tillstånd (30). Övervakningsmyndigheten har inte mottagit några uppgifter som motsäger ovanstående.

transportløyve

28

29

30

| (25) | För att bedriva busslinjetrafik krävs i allmänhet även ett tillstånd i enlighet med paragraf 6.1 i yrkestransportlagen som utfärdas av de berörda fylkeskommunerna (31). Förvaltningsföretag är undantagna från kravet på tillstånd, och om den offentliga transportmyndigheten är ett förvaltningsföretag och är ansvarigt gentemot allmänheten och operatören agerar som dess underleverantör, krävs inget tillstånd eftersom förvaltningsföretagets undantag även gäller för operatören (32). |
| --- | --- |

(25)

För att bedriva busslinjetrafik krävs i allmänhet även ett tillstånd i enlighet med paragraf 6.1 i yrkestransportlagen som utfärdas av de berörda fylkeskommunerna (31). Förvaltningsföretag är undantagna från kravet på tillstånd, och om den offentliga transportmyndigheten är ett förvaltningsföretag och är ansvarigt gentemot allmänheten och operatören agerar som dess underleverantör, krävs inget tillstånd eftersom förvaltningsföretagets undantag även gäller för operatören (32).

31

32

| (26) | Enligt paragraf 8 i yrkestransportlagen ska tillstånd för transporttjänster som utförs mot ersättning eller med ensamrätt tilldelas genom konkurrensutsatt upphandling om detta följer av yrkestransportlagen, yrkestransportföreskriften, lagen om offentlig upphandling eller av relevanta föreskrifter antagna på grundval av någon av dessa lagar och föreskrifter. Om ett tillstånd enligt paragraf 6 krävs ska det tilldelas vinnaren av kontraktet (33). |
| --- | --- |

(26)

Enligt paragraf 8 i yrkestransportlagen ska tillstånd för transporttjänster som utförs mot ersättning eller med ensamrätt tilldelas genom konkurrensutsatt upphandling om detta följer av yrkestransportlagen, yrkestransportföreskriften, lagen om offentlig upphandling eller av relevanta föreskrifter antagna på grundval av någon av dessa lagar och föreskrifter. Om ett tillstånd enligt paragraf 6 krävs ska det tilldelas vinnaren av kontraktet (33).

33

| (27) | I praktiken utförs offentliga busstrafiktjänster som omfattas av direktivet inom ramen för kontrakt som tilldelas av offentliga transportmyndigheter. Dessa kontrakt lyder under EES-bestämmelserna om offentlig upphandling, närmare bestämt (34)







  a) | förordning (EG) nr 1370/2007, |
| --- | --- | --- |

(27)

I praktiken utförs offentliga busstrafiktjänster som omfattas av direktivet inom ramen för kontrakt som tilldelas av offentliga transportmyndigheter. Dessa kontrakt lyder under EES-bestämmelserna om offentlig upphandling, närmare bestämt (34)

34

a)

förordning (EG) nr 1370/2007,

| b) | direktiv 2014/25/EU, och/eller |
| --- | --- |

b)

direktiv 2014/25/EU, och/eller

| c) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (35). |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (35).

35

| (28) | Direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU trädde i kraft i EES den 1 januari 2017. Dessförinnan gällde direktiv 2004/17/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (36). |
| --- | --- |

(28)

Direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU trädde i kraft i EES den 1 januari 2017. Dessförinnan gällde direktiv 2004/17/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (36).

36

| (29) | Alla de tre aktuella instrumenten ställer i allmänhet krav på öppen, transparent, icke-diskriminerande och konkurrensutsatt upphandling, med vissa undantag. Kontrakt och tillstånd för offentlig busslinjetrafik måste därför tilldelas genom konkurrensutsatta upphandlingsförfaranden såvida inte ett undantag i enlighet med den relevanta EES-rättsakten är tillämpligt eller kontraktet understiger tröskelvärdena för tillämpningen av den relevanta rättsakten. Detta gällde även enligt de föregående direktiven. |
| --- | --- |

(29)

Alla de tre aktuella instrumenten ställer i allmänhet krav på öppen, transparent, icke-diskriminerande och konkurrensutsatt upphandling, med vissa undantag. Kontrakt och tillstånd för offentlig busslinjetrafik måste därför tilldelas genom konkurrensutsatta upphandlingsförfaranden såvida inte ett undantag i enlighet med den relevanta EES-rättsakten är tillämpligt eller kontraktet understiger tröskelvärdena för tillämpningen av den relevanta rättsakten. Detta gällde även enligt de föregående direktiven.

| (30) | Enligt ansökan har de offentliga transportmyndigheterna i allt högre grad använt sig av konkurrensutsatt upphandling vid tilldelning av kontrakt för busstrafiktjänster. År 2010 tilldelades bara 43 % av kontrakten för reguljär busstrafik genom konkurrensutsatt upphandling, medan denna siffra hade ökat till över 98 % år 2018 och kommer stiga till nästan 100 % fram till den 3 december 2019 (37). Sökanden uppgav även att undantagen från konkurrensutsatt upphandling sällan används, att inga offentliga transportmyndigheter själva tillhandahåller offentliga busstrafiktjänster i enlighet med undantaget i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1370/2007 och att direkttilldelning av kontrakt under tröskelnivåerna i artikel 5.4 i förordning (EG) nr 1370/2007 används i mycket liten omfattning. |
| --- | --- |

(30)

Enligt ansökan har de offentliga transportmyndigheterna i allt högre grad använt sig av konkurrensutsatt upphandling vid tilldelning av kontrakt för busstrafiktjänster. År 2010 tilldelades bara 43 % av kontrakten för reguljär busstrafik genom konkurrensutsatt upphandling, medan denna siffra hade ökat till över 98 % år 2018 och kommer stiga till nästan 100 % fram till den 3 december 2019 (37). Sökanden uppgav även att undantagen från konkurrensutsatt upphandling sällan används, att inga offentliga transportmyndigheter själva tillhandahåller offentliga busstrafiktjänster i enlighet med undantaget i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1370/2007 och att direkttilldelning av kontrakt under tröskelnivåerna i artikel 5.4 i förordning (EG) nr 1370/2007 används i mycket liten omfattning.

37

| (31) | Övervakningsmyndigheten jämförde sökandens uppgifter om situationen 2018 med de uppgifter som lämnades till övervakningsmyndigheten av den norska regeringen den 9 november 2018 (38) i samband med en generell granskning av kontrakt om allmän trafikplikt på grundval av förordning (EG) nr 1370/2007 (39). Granskningen bekräftade i stort sett de uppgifter som sökanden lämnat. Den norska regeringen lämnade uppgifter om totalt 27 direkttilldelade kontrakt varav 13 planerades att under 2019 ersättas med kontrakt som redan var föremål för upphandling. Det sammanlagda årliga värdet av direkttilldelade kontrakt uppgavs uppgå till omkring 275 miljoner norska kronor, vilket bara utgör en bråkdel av det totala värdet av kontrakt om allmän trafikplikt inom offentliga vägtransporter i Norge (som 2017 beräknades uppgå till 11,6 miljarder norska kronor). De enda direkttilldelade kontrakt som väntas fortsätta att gälla efter den 10 augusti 2019 är dessutom kontrakt som uppfyller villkoren i artikel 5.4 i förordning (EG) nr 1370/2007 (som tillåter direkttilldelning av kontrakt som understiger vissa tröskelnivåer i fråga om värde eller avstånd). |
| --- | --- |

(31)

Övervakningsmyndigheten jämförde sökandens uppgifter om situationen 2018 med de uppgifter som lämnades till övervakningsmyndigheten av den norska regeringen den 9 november 2018 (38) i samband med en generell granskning av kontrakt om allmän trafikplikt på grundval av förordning (EG) nr 1370/2007 (39). Granskningen bekräftade i stort sett de uppgifter som sökanden lämnat. Den norska regeringen lämnade uppgifter om totalt 27 direkttilldelade kontrakt varav 13 planerades att under 2019 ersättas med kontrakt som redan var föremål för upphandling. Det sammanlagda årliga värdet av direkttilldelade kontrakt uppgavs uppgå till omkring 275 miljoner norska kronor, vilket bara utgör en bråkdel av det totala värdet av kontrakt om allmän trafikplikt inom offentliga vägtransporter i Norge (som 2017 beräknades uppgå till 11,6 miljarder norska kronor). De enda direkttilldelade kontrakt som väntas fortsätta att gälla efter den 10 augusti 2019 är dessutom kontrakt som uppfyller villkoren i artikel 5.4 i förordning (EG) nr 1370/2007 (som tillåter direkttilldelning av kontrakt som understiger vissa tröskelnivåer i fråga om värde eller avstånd).

38

39

| (32) | En granskning av de rättsliga bestämmelser som är tillämpliga vid tilldelning av kontrakt och utfärdande av tillstånd för att driva offentliga busstrafiktjänster i Norge visar att tilldelningen av kontrakten och utfärdandet av tillstånden i nuläget sker på en icke-diskriminerande grund. Samma förfaranden och kriterier för att utfärda tillstånd och tilldela kontrakt gäller för alla marknadsaktörer och kan därför inte utgöra någon begränsning av tillträdet till marknaden i den mening som avses i detta beslut. |
| --- | --- |

(32)

En granskning av de rättsliga bestämmelser som är tillämpliga vid tilldelning av kontrakt och utfärdande av tillstånd för att driva offentliga busstrafiktjänster i Norge visar att tilldelningen av kontrakten och utfärdandet av tillstånden i nuläget sker på en icke-diskriminerande grund. Samma förfaranden och kriterier för att utfärda tillstånd och tilldela kontrakt gäller för alla marknadsaktörer och kan därför inte utgöra någon begränsning av tillträdet till marknaden i den mening som avses i detta beslut.

| (33) | Att det råder fritt tillträde i fråga om denna verksamhet bekräftades också av Konkurransetilsynet (40). |
| --- | --- |

(33)

Att det råder fritt tillträde i fråga om denna verksamhet bekräftades också av Konkurransetilsynet (40).

40

| (34) | Övervakningsmyndigheten konstaterar att driften av offentliga busstrafiktjänster i Norge till överväldigande del sker på grundval av offentliga upphandlingar i vilka det också finns ett tillräckligt antal anbudsgivare, i genomsnitt 3,8 (41). Deltagandet i upphandlingarna sker på ett icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

(34)

Övervakningsmyndigheten konstaterar att driften av offentliga busstrafiktjänster i Norge till överväldigande del sker på grundval av offentliga upphandlingar i vilka det också finns ett tillräckligt antal anbudsgivare, i genomsnitt 3,8 (41). Deltagandet i upphandlingarna sker på ett icke-diskriminerande sätt.

41

| (35) | Mot bakgrund av ovanstående, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna, övervakningsmyndighetens möjlighet att utreda Norges efterlevnad av förordning (EG) nr 1370/2007, direktiv 2014/24/EU, direktiv 2014/25/EU eller andra bestämmelser i EES-lagstiftningen om offentlig upphandling i samband med övervakningsmyndighetens övervakningsskyldigheter, eller tillämpningen av annan EES-lagstiftning, kan för bedömningen av de villkor som anges i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU tillträdet till marknaden när det gäller bedrivandet offentliga busstrafiktjänster anses vara fritt både rättsligt och faktiskt. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund av ovanstående, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna, övervakningsmyndighetens möjlighet att utreda Norges efterlevnad av förordning (EG) nr 1370/2007, direktiv 2014/24/EU, direktiv 2014/25/EU eller andra bestämmelser i EES-lagstiftningen om offentlig upphandling i samband med övervakningsmyndighetens övervakningsskyldigheter, eller tillämpningen av annan EES-lagstiftning, kan för bedömningen av de villkor som anges i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU tillträdet till marknaden när det gäller bedrivandet offentliga busstrafiktjänster anses vara fritt både rättsligt och faktiskt.

3.2   Direkt konkurrensutsättning

Direkt konkurrensutsättning

| (36) | För att bedöma huruvida det andra villkoret för undantag uppfylls, dvs. att den verksamhet som omfattas av ansökan, och som uppfyller villkoret att tillträdet till marknaden är fritt rättsligt och faktiskt, är direkt konkurrensutsatt, måste den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden definieras, och på grundval av detta görs en marknadsanalys. |
| --- | --- |

(36)

För att bedöma huruvida det andra villkoret för undantag uppfylls, dvs. att den verksamhet som omfattas av ansökan, och som uppfyller villkoret att tillträdet till marknaden är fritt rättsligt och faktiskt, är direkt konkurrensutsatt, måste den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden definieras, och på grundval av detta görs en marknadsanalys.

| (37) | Den direkta konkurrensutsättningen bör bedömas på grundval av olika indikatorer varav ingen i sig är utslagsgivande. När det gäller de marknader som berörs av detta beslut utgör huvudaktörernas marknadsandel på en given marknad ett kriterium som bör beaktas. Med tanke på att de berörda marknaderna är anbudsmarknader bör även ytterligare kriterier beaktas, såsom anbudsmönster eller marknadsaktörernas möjlighet och vilja att lämna anbud i aktuella och framtida upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

(37)

Den direkta konkurrensutsättningen bör bedömas på grundval av olika indikatorer varav ingen i sig är utslagsgivande. När det gäller de marknader som berörs av detta beslut utgör huvudaktörernas marknadsandel på en given marknad ett kriterium som bör beaktas. Med tanke på att de berörda marknaderna är anbudsmarknader bör även ytterligare kriterier beaktas, såsom anbudsmönster eller marknadsaktörernas möjlighet och vilja att lämna anbud i aktuella och framtida upphandlingsförfaranden.

| (38) | Syftet med detta beslut är att slå fast om den verksamhet som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktivet) är konkurrensutsatt i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktivet medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för köparna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. |
| --- | --- |

(38)

Syftet med detta beslut är att slå fast om den verksamhet som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktivet) är konkurrensutsatt i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktivet medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för köparna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga.

| (39) | I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att alla marknadsaktörer på den berörda marknaden inte omfattas av reglerna för offentlig upphandling (42). De företag som inte omfattas av dessa regler har därför i princip möjlighet att utsätta de marknadsaktörer som omfattas av reglerna för offentlig upphandling för konkurrenstryck när de agerar på dessa marknader. |
| --- | --- |

(39)

I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att alla marknadsaktörer på den berörda marknaden inte omfattas av reglerna för offentlig upphandling (42). De företag som inte omfattas av dessa regler har därför i princip möjlighet att utsätta de marknadsaktörer som omfattas av reglerna för offentlig upphandling för konkurrenstryck när de agerar på dessa marknader.

42

| (40) | Övervakningsmyndigheten måste avgöra om den berörda verksamheten är direkt konkurrensutsatt. Övervakningsmyndigheten har därför granskat de bevis som sökanden har tillhandahållit och de uppgifter som lämnats av Konkurransetilsynet. För att bedöma marknadsandelar och koncentrationsgrad har övervakningsmyndigheten i första hand använt sig av den marknadsinformation som lämnats av Konkurransetilsynet. Utöver uppgifterna från sökanden har Konkurransetilsynet även använt sig av information från andra företag som bedriver busstrafik i Norge och från nio offentliga transportmyndigheter (43). |
| --- | --- |

(40)

Övervakningsmyndigheten måste avgöra om den berörda verksamheten är direkt konkurrensutsatt. Övervakningsmyndigheten har därför granskat de bevis som sökanden har tillhandahållit och de uppgifter som lämnats av Konkurransetilsynet. För att bedöma marknadsandelar och koncentrationsgrad har övervakningsmyndigheten i första hand använt sig av den marknadsinformation som lämnats av Konkurransetilsynet. Utöver uppgifterna från sökanden har Konkurransetilsynet även använt sig av information från andra företag som bedriver busstrafik i Norge och från nio offentliga transportmyndigheter (43).

43

3.2.1   Definition av produktmarknaden

Definition av produktmarknaden

| (41) | I ansökan definierade sökanden den relevanta produktmarknaden som marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster (44). Sökanden gav också uttryck för sin uppfattning att kommersiell fjärrtrafik med buss (t.ex. expressbusstrafik), kommersiell kortdistanstrafik (t.ex. flygbusstrafik) och turistbusstrafik skiljer sig från upphandlade offentliga busstrafiktjänster (45). Kommersiell busstrafik styrs enbart av marknadens behov och erhåller ingen finansiering från statliga medel. All kommersiell busstrafik konkurrerar på marknaden genom priser, kapacitet, turtäthet eller andra egenskaper hos tjänsterna. Operatörerna av offentlig busstrafik konkurrerar däremot inom ramen för de konkurrensutsatta upphandlingsförfarandena, närmare bestämt på marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster, och inte i ett senare skede på grundval av pris, kapacitet, turtäthet eller andra egenskaper hos tjänsterna. Därför har enligt sökanden bussoperatörer som bedriver verksamhet inom ramen för ett kontrakt med en offentlig transportmyndighet normalt sett mycket små möjligheter att påverka de grundläggande parametrarna för konkurrensen om passagerarna, såsom tidtabeller, biljettpriser eller passagerarkomfort, eftersom dessa vanligtvis bestäms av den upphandlande offentliga transportmyndigheten (46). |
| --- | --- |

(41)

I ansökan definierade sökanden den relevanta produktmarknaden som marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster (44). Sökanden gav också uttryck för sin uppfattning att kommersiell fjärrtrafik med buss (t.ex. expressbusstrafik), kommersiell kortdistanstrafik (t.ex. flygbusstrafik) och turistbusstrafik skiljer sig från upphandlade offentliga busstrafiktjänster (45). Kommersiell busstrafik styrs enbart av marknadens behov och erhåller ingen finansiering från statliga medel. All kommersiell busstrafik konkurrerar på marknaden genom priser, kapacitet, turtäthet eller andra egenskaper hos tjänsterna. Operatörerna av offentlig busstrafik konkurrerar däremot inom ramen för de konkurrensutsatta upphandlingsförfarandena, närmare bestämt på marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster, och inte i ett senare skede på grundval av pris, kapacitet, turtäthet eller andra egenskaper hos tjänsterna. Därför har enligt sökanden bussoperatörer som bedriver verksamhet inom ramen för ett kontrakt med en offentlig transportmyndighet normalt sett mycket små möjligheter att påverka de grundläggande parametrarna för konkurrensen om passagerarna, såsom tidtabeller, biljettpriser eller passagerarkomfort, eftersom dessa vanligtvis bestäms av den upphandlande offentliga transportmyndigheten (46).

44

45

46

| (42) | Enligt sökanden är de offentliga transportmyndigheternas olika krav inte tillräckligt specifika för att det ska anses föreligga olika produktmarknader för tilldelning av kontrakt för offentliga busstrafiktjänster (47). För att bussoperatörer ska tilldelas ett kontrakt för att driva kommunal eller regional trafik måste de i princip följa samma regelverk och kan anpassa sitt anbud till kraven från respektive offentlig transportmyndighet. Enligt sökanden visar de större bussoperatörernas faktiska anbudsmönster att de har möjlighet och vilja att anpassa sina anbud till de olika offentliga transportmyndigheternas individuella krav, eftersom operatörerna i allmänhet konkurrerar om alla offentligt upphandlade kontrakt i Norge oavsett eventuella skillnader mellan dem (48). |
| --- | --- |

(42)

Enligt sökanden är de offentliga transportmyndigheternas olika krav inte tillräckligt specifika för att det ska anses föreligga olika produktmarknader för tilldelning av kontrakt för offentliga busstrafiktjänster (47). För att bussoperatörer ska tilldelas ett kontrakt för att driva kommunal eller regional trafik måste de i princip följa samma regelverk och kan anpassa sitt anbud till kraven från respektive offentlig transportmyndighet. Enligt sökanden visar de större bussoperatörernas faktiska anbudsmönster att de har möjlighet och vilja att anpassa sina anbud till de olika offentliga transportmyndigheternas individuella krav, eftersom operatörerna i allmänhet konkurrerar om alla offentligt upphandlade kontrakt i Norge oavsett eventuella skillnader mellan dem (48).

47

48

| (43) | Konkurransetilsynet ansåg att den relevanta produktmarknad som sökanden föreslog överensstämde med etablerad praxis för branschen i Norge och genomförde sin bedömning baserat på sökandens förslag till definition (49). |
| --- | --- |

(43)

Konkurransetilsynet ansåg att den relevanta produktmarknad som sökanden föreslog överensstämde med etablerad praxis för branschen i Norge och genomförde sin bedömning baserat på sökandens förslag till definition (49).

49

| (44) | Kommissionen har i tidigare beslut som rör kollektivtrafik (inklusive busstrafik) ansett att särskilda marknader för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster kan fastställas (50). Kommissionen har också ansett att det i koncessioner för (upphandlade) offentliga busstrafiktjänster inte kan göras någon distinktion mellan upphandlad lokaltrafik, regionaltrafik och fjärrtrafik eftersom de vanligtvis styrs av samma regelverk och de offentliga transportmyndigheternas krav bara skiljer sig på ett fåtal punkter som rör tekniska specifikationer (51). |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen har i tidigare beslut som rör kollektivtrafik (inklusive busstrafik) ansett att särskilda marknader för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster kan fastställas (50). Kommissionen har också ansett att det i koncessioner för (upphandlade) offentliga busstrafiktjänster inte kan göras någon distinktion mellan upphandlad lokaltrafik, regionaltrafik och fjärrtrafik eftersom de vanligtvis styrs av samma regelverk och de offentliga transportmyndigheternas krav bara skiljer sig på ett fåtal punkter som rör tekniska specifikationer (51).

50

51

| (45) | Kommissionens praxis bekräftar också uppfattningen att kommersiella busstrafiktjänster och (upphandlade) offentliga busstrafiktjänster utgör delar av olika produktmarknader på grund av skillnader i konkurrensens karaktär. Operatörerna av offentlig busstrafik konkurrerar genom anbuden för kontrakt, dvs. på marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster, och inte i ett senare skede på marknaden på grundval av pris, kapacitet, turtäthet eller andra egenskaper hos tjänsterna (52). Jämfört med kommersiell trafik har operatörerna av (upphandlade) offentliga busstrafiktjänster normalt sett mycket små möjligheter att påverka grundläggande konkurrenskomponenter såsom turtäthet, biljettpriser eller passagerarkomfort, eftersom dessa vanligtvis bestäms av den upphandlande offentliga transportmyndigheten. Bussoperatörerna måste tillhandahålla sina tjänster i enlighet med kontraktet med den offentliga transportmyndigheten och kan inte anpassa dem efter passagerarnas behov på det sätt som kommersiella operatörer vanligtvis gör (53). |
| --- | --- |

(45)

Kommissionens praxis bekräftar också uppfattningen att kommersiella busstrafiktjänster och (upphandlade) offentliga busstrafiktjänster utgör delar av olika produktmarknader på grund av skillnader i konkurrensens karaktär. Operatörerna av offentlig busstrafik konkurrerar genom anbuden för kontrakt, dvs. på marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster, och inte i ett senare skede på marknaden på grundval av pris, kapacitet, turtäthet eller andra egenskaper hos tjänsterna (52). Jämfört med kommersiell trafik har operatörerna av (upphandlade) offentliga busstrafiktjänster normalt sett mycket små möjligheter att påverka grundläggande konkurrenskomponenter såsom turtäthet, biljettpriser eller passagerarkomfort, eftersom dessa vanligtvis bestäms av den upphandlande offentliga transportmyndigheten. Bussoperatörerna måste tillhandahålla sina tjänster i enlighet med kontraktet med den offentliga transportmyndigheten och kan inte anpassa dem efter passagerarnas behov på det sätt som kommersiella operatörer vanligtvis gör (53).

52

53

| (46) | Med hänsyn till den norska bussmarknadens särskilda karaktär, som beskrivs i skälen 41–42, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, definieras den relevanta produktmarknaden härmed, för bedömningen av de villkor som anges i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, som marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster. Övervakningsmyndigheten har inte i detta enskilda ärende, och för de ändamål som avses ovan, konstaterat någon omständighet som skulle kunna motivera fastställandet av offentliga transportmyndigheters enskilda upphandlingar som separata relevanta marknader. |
| --- | --- |

(46)

Med hänsyn till den norska bussmarknadens särskilda karaktär, som beskrivs i skälen 41–42, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, definieras den relevanta produktmarknaden härmed, för bedömningen av de villkor som anges i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, som marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster. Övervakningsmyndigheten har inte i detta enskilda ärende, och för de ändamål som avses ovan, konstaterat någon omständighet som skulle kunna motivera fastställandet av offentliga transportmyndigheters enskilda upphandlingar som separata relevanta marknader.

3.2.2   Definition av geografisk marknad

Definition av geografisk marknad

| (47) | När det gäller den geografiska marknaden ansåg sökanden att den relevanta marknaden för tilldelning av kontrakt för att bedriva offentliga busstrafiktjänster åtminstone är nationell till sin omfattning och innefattar all upphandlad busstrafik i Norge (54). Enligt sökanden utgör yrkestransportlagen ett gemensamt regelverk för konkurrensutsatt upphandling av busstrafiktjänster i hela Norge (55). Sökanden konstaterade också att så gott som alla (98 %) löpande kontrakt för offentliga busstrafiktjänster har tilldelats efter konkurrensutsatt upphandling, och att de flesta är bruttokontrakt med samma grundläggande egenskaper (56). Eventuella skillnader mellan olika offentliga transportmyndigheters upphandlingsförfaranden och kontrakt är därför små och lätta att hantera för busstrafikföretagen. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller den geografiska marknaden ansåg sökanden att den relevanta marknaden för tilldelning av kontrakt för att bedriva offentliga busstrafiktjänster åtminstone är nationell till sin omfattning och innefattar all upphandlad busstrafik i Norge (54). Enligt sökanden utgör yrkestransportlagen ett gemensamt regelverk för konkurrensutsatt upphandling av busstrafiktjänster i hela Norge (55). Sökanden konstaterade också att så gott som alla (98 %) löpande kontrakt för offentliga busstrafiktjänster har tilldelats efter konkurrensutsatt upphandling, och att de flesta är bruttokontrakt med samma grundläggande egenskaper (56). Eventuella skillnader mellan olika offentliga transportmyndigheters upphandlingsförfaranden och kontrakt är därför små och lätta att hantera för busstrafikföretagen.

54

55

56

| (48) | Sökanden underströk att förekomsten av ett gemensamt regelverk för konkurrensutsatt upphandling av busstrafiktjänster i hela Norge även återspeglas i det faktiska anbudsmönstret för de busstrafikföretag som för närvarande är aktiva på marknaden (57). Bussföretagen Torghatten, Boreal och Nobina är verksamma i hela landet, och det finns inget som hindrar andra bussföretag från att konkurrera om alla kontrakt. Sökanden hävdade att det med ett fåtal undantag har varit betydande konkurrens om alla kontrakt för busstrafiktjänster som tilldelats sedan den 1 januari 2015 oavsett eventuell regional närvaro (58). |
| --- | --- |

(48)

Sökanden underströk att förekomsten av ett gemensamt regelverk för konkurrensutsatt upphandling av busstrafiktjänster i hela Norge även återspeglas i det faktiska anbudsmönstret för de busstrafikföretag som för närvarande är aktiva på marknaden (57). Bussföretagen Torghatten, Boreal och Nobina är verksamma i hela landet, och det finns inget som hindrar andra bussföretag från att konkurrera om alla kontrakt. Sökanden hävdade att det med ett fåtal undantag har varit betydande konkurrens om alla kontrakt för busstrafiktjänster som tilldelats sedan den 1 januari 2015 oavsett eventuell regional närvaro (58).

57

58

| (49) | Sökanden konstaterade emellertid att definitionen av den geografiska marknaden för ansökan skulle kunna lämnas öppen (59) eftersom det enligt sökanden råder fritt tillträde till marknaden och full konkurrens där sökanden har löpande kontrakt och/eller pågående anbud, oavsett hur den geografiska marknaden skulle komma att definieras. |
| --- | --- |

(49)

Sökanden konstaterade emellertid att definitionen av den geografiska marknaden för ansökan skulle kunna lämnas öppen (59) eftersom det enligt sökanden råder fritt tillträde till marknaden och full konkurrens där sökanden har löpande kontrakt och/eller pågående anbud, oavsett hur den geografiska marknaden skulle komma att definieras.

59

| (50) | Konkurransetilsynet har konstaterat att den exakta definitionen av den relevanta geografiska marknaden kan lämnas öppen eftersom resultatet av analysen blir detsamma oavsett om den baseras på en snäv eller en bred definition av marknaden (60). |
| --- | --- |

(50)

Konkurransetilsynet har konstaterat att den exakta definitionen av den relevanta geografiska marknaden kan lämnas öppen eftersom resultatet av analysen blir detsamma oavsett om den baseras på en snäv eller en bred definition av marknaden (60).

60

| (51) | Sökandens ståndpunkt är därmed förenlig med kommissionens praxis. I tidigare beslut har kommissionen, även om den oftast lämnat den exakta definitionen av den geografiska marknaden öppen, ansett att den relevanta geografiska marknaden för tilldelning av kontrakt för att bedriva offentliga busstrafiktjänster är det område inom vilket det finns ett gemensamt regelverk för konkurrensutsatt upphandling av busstrafiktjänster (61). |
| --- | --- |

(51)

Sökandens ståndpunkt är därmed förenlig med kommissionens praxis. I tidigare beslut har kommissionen, även om den oftast lämnat den exakta definitionen av den geografiska marknaden öppen, ansett att den relevanta geografiska marknaden för tilldelning av kontrakt för att bedriva offentliga busstrafiktjänster är det område inom vilket det finns ett gemensamt regelverk för konkurrensutsatt upphandling av busstrafiktjänster (61).

61

| (52) | Övervakningsmyndigheten anser därför, för bedömningen av villkoren i artikel 34 i direktivet, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna eller annan EES-lagstiftning, att den relevanta geografiska marknaden för den relevanta produktmarknaden åtminstone är nationell till sin omfattning. Skälen till detta är förekomsten av ett gemensamt regelverk, att det endast förekommer små skillnader i de offentliga transportmyndigheternas upphandlingsförfaranden samt bussoperatörernas möjlighet och vilja att delta i upphandlingsförfaranden i hela Norge. |
| --- | --- |

(52)

Övervakningsmyndigheten anser därför, för bedömningen av villkoren i artikel 34 i direktivet, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna eller annan EES-lagstiftning, att den relevanta geografiska marknaden för den relevanta produktmarknaden åtminstone är nationell till sin omfattning. Skälen till detta är förekomsten av ett gemensamt regelverk, att det endast förekommer små skillnader i de offentliga transportmyndigheternas upphandlingsförfaranden samt bussoperatörernas möjlighet och vilja att delta i upphandlingsförfaranden i hela Norge.

3.2.3   Marknadsanalys

Marknadsanalys

| (53) | När det gäller marknaden för tilldelning av offentliga kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster anses en indikator för konkurrensgraden vara den största operatörens marknadsandel och den sammanlagda marknadsandelen för de viktigaste operatörerna på marknaden. Enligt de uppgifter som sökanden lämnat i sin ansökan har denne den största marknadsandelen på den relevanta marknaden med [25–30 %] baserat på omsättning och 28 % baserat på volym (62). Det finns dock starka konkurrenter med tvåsiffriga marknadsandelar baserat på omsättning, till exempel Torghatten [15–20 %], Tide [15–20 %] och Unibuss [12–17 %], följda av mindre men inte obetydliga marknadsaktörer såsom Boreal [5–10 %] och Nobina [5–10%] (63). Den återstående marknaden är fördelad på 29 mindre bussoperatörer. Sökandens uppgifter om marknadsandelar överensstämmer med de beräkningar som gjorts av Konkurransetilsynet (64). |
| --- | --- |

(53)

När det gäller marknaden för tilldelning av offentliga kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster anses en indikator för konkurrensgraden vara den största operatörens marknadsandel och den sammanlagda marknadsandelen för de viktigaste operatörerna på marknaden. Enligt de uppgifter som sökanden lämnat i sin ansökan har denne den största marknadsandelen på den relevanta marknaden med [25–30 %] baserat på omsättning och 28 % baserat på volym (62). Det finns dock starka konkurrenter med tvåsiffriga marknadsandelar baserat på omsättning, till exempel Torghatten [15–20 %], Tide [15–20 %] och Unibuss [12–17 %], följda av mindre men inte obetydliga marknadsaktörer såsom Boreal [5–10 %] och Nobina [5–10%] (63). Den återstående marknaden är fördelad på 29 mindre bussoperatörer. Sökandens uppgifter om marknadsandelar överensstämmer med de beräkningar som gjorts av Konkurransetilsynet (64).

62

63

64

| (54) | Som förklaras i skäl 45 ovan är konkurrensen annorlunda till sin karaktär när det gäller offentliga busstrafiktjänster, eftersom företagen konkurrerar om marknaden och inte på marknaden genom pris, tidtabeller eller tjänstekvalitet. På den norska marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster sker konkurrensen om tilldelningen av kontrakt i form av offentliga upphandlingar som anordnas av offentliga transportmyndigheter. Enligt sökanden har 98 % av alla löpande kontrakt tilldelats genom konkurrensutsatt upphandling, och denna siffra kommer att närma sig 100 % fram till den 3 december 2019 (65). Med tanke på dessa omständigheter måste konkurrensbedömningen och marknadsanalysen granska anbudsmönster och marknadsaktörernas möjlighet och vilja att konkurrera i aktuella och kommande upphandlingar. |
| --- | --- |

(54)

Som förklaras i skäl 45 ovan är konkurrensen annorlunda till sin karaktär när det gäller offentliga busstrafiktjänster, eftersom företagen konkurrerar om marknaden och inte på marknaden genom pris, tidtabeller eller tjänstekvalitet. På den norska marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster sker konkurrensen om tilldelningen av kontrakt i form av offentliga upphandlingar som anordnas av offentliga transportmyndigheter. Enligt sökanden har 98 % av alla löpande kontrakt tilldelats genom konkurrensutsatt upphandling, och denna siffra kommer att närma sig 100 % fram till den 3 december 2019 (65). Med tanke på dessa omständigheter måste konkurrensbedömningen och marknadsanalysen granska anbudsmönster och marknadsaktörernas möjlighet och vilja att konkurrera i aktuella och kommande upphandlingar.

65

| (55) | De viktigaste konkurrenterna till sökanden är stora företag som ofta ingår i transportföretag med multinationell verksamhet. Torghatten är ett av de största transportföretagen i Norge och tillhandahåller offentliga färje-, snabbåts-, buss- och flygtransporter. Företaget bedriver även kommersiell busstrafik och har konsoliderade intäkter på totalt mer än 9 miljarder norska kronor. Tide är en del av transportkoncernen DSD, som bedriver både offentlig och kommersiell busstrafik i Norge och även har verksamhet i Danmark. DSD-koncernens konsoliderade intäkter uppgår till närmare 6 miljarder norska kronor. Unibuss ägs av Oslo kommun. Unibusskoncernen erbjuder både offentliga och kommersiella trafiktjänster i flera norska städer. Boreal Buss är en del av koncernen Boreal Group, som bedriver omfattande transportverksamhet både i offentlig och kommersiell form. Den slutliga ägaren till Boreal är för närvarande en riskkapitalfond från Hongkong som inriktar sig på globala investeringsmöjligheter i infrastruktur. Boreals konsoliderade intäkter uppgår till närmare 3 miljarder norska kronor. Nobina är en del av den svenska Nobinakoncernen, som tillhandahåller offentliga transporttjänster i hela Skandinavien. Dessa företag deltar i upphandlingar i hela Norge och har kapacitet och erfarenhet att lämna anbud i alla upphandlingar i Norge. |
| --- | --- |

(55)

De viktigaste konkurrenterna till sökanden är stora företag som ofta ingår i transportföretag med multinationell verksamhet. Torghatten är ett av de största transportföretagen i Norge och tillhandahåller offentliga färje-, snabbåts-, buss- och flygtransporter. Företaget bedriver även kommersiell busstrafik och har konsoliderade intäkter på totalt mer än 9 miljarder norska kronor. Tide är en del av transportkoncernen DSD, som bedriver både offentlig och kommersiell busstrafik i Norge och även har verksamhet i Danmark. DSD-koncernens konsoliderade intäkter uppgår till närmare 6 miljarder norska kronor. Unibuss ägs av Oslo kommun. Unibusskoncernen erbjuder både offentliga och kommersiella trafiktjänster i flera norska städer. Boreal Buss är en del av koncernen Boreal Group, som bedriver omfattande transportverksamhet både i offentlig och kommersiell form. Den slutliga ägaren till Boreal är för närvarande en riskkapitalfond från Hongkong som inriktar sig på globala investeringsmöjligheter i infrastruktur. Boreals konsoliderade intäkter uppgår till närmare 3 miljarder norska kronor. Nobina är en del av den svenska Nobinakoncernen, som tillhandahåller offentliga transporttjänster i hela Skandinavien. Dessa företag deltar i upphandlingar i hela Norge och har kapacitet och erfarenhet att lämna anbud i alla upphandlingar i Norge.

| (56) | Sökanden har konstaterat att i de 58 konkurrensutsatta upphandlingar som har genomförts i Norge sedan den 1 januari 2015 har i genomsnitt 3,8 konkurrerande företag inkommit med anbud (66). Siffran har bekräftats av de bedömningar som tagits fram av Konkurransetilsynet (67). Även om antalet leverantörer varierar mycket från kontrakt till kontrakt, från en leverantör till åtta leverantörer för de 46 kontrakt som Konkurransetilsynet granskat, konstaterade Konkurransetilsynet även att de offentliga transportmyndigheterna i allmänhet är nöjda med antalet leverantörer (68). Sökanden lämnade också detaljerade uppgifter om upphandlingsförfarandena i de norska offentliga transportmyndigheternas olika regioner som bekräftade att tilldelningen av kontrakt för offentliga busstrafiktjänster generellt sett sker på konkurrensmässiga grunder (69). De detaljerade uppgifterna och interna uppgifter från sökanden visade också att byte av operatörer förekom i omkring 40 % av alla kontrakt som tilldelades genom konkurrensutsatt upphandling (70). Detta bekräftar att olika operatörer har förutsättningar att konkurrera effektivt. |
| --- | --- |

(56)

Sökanden har konstaterat att i de 58 konkurrensutsatta upphandlingar som har genomförts i Norge sedan den 1 januari 2015 har i genomsnitt 3,8 konkurrerande företag inkommit med anbud (66). Siffran har bekräftats av de bedömningar som tagits fram av Konkurransetilsynet (67). Även om antalet leverantörer varierar mycket från kontrakt till kontrakt, från en leverantör till åtta leverantörer för de 46 kontrakt som Konkurransetilsynet granskat, konstaterade Konkurransetilsynet även att de offentliga transportmyndigheterna i allmänhet är nöjda med antalet leverantörer (68). Sökanden lämnade också detaljerade uppgifter om upphandlingsförfarandena i de norska offentliga transportmyndigheternas olika regioner som bekräftade att tilldelningen av kontrakt för offentliga busstrafiktjänster generellt sett sker på konkurrensmässiga grunder (69). De detaljerade uppgifterna och interna uppgifter från sökanden visade också att byte av operatörer förekom i omkring 40 % av alla kontrakt som tilldelades genom konkurrensutsatt upphandling (70). Detta bekräftar att olika operatörer har förutsättningar att konkurrera effektivt.

66

67

68

69

70

| (57) | Sökanden ansåg också att marknaden för tilldelning av offentliga busstrafiktjänster i Norge har låga hinder för tillträde och expansion, vilket bekräftades av Konkurransetilsynets bedömning (71). Denna iakttagelse baserades på att inkomsterna från kontrakt med de offentliga transportmyndigheterna är stabila och förutsägbara och på att det är lätt att få tillgång till nödvändig information och infrastruktur eftersom all nödvändig infrastruktur förutom bussarna tillhandahålls av de offentliga transportmyndigheterna (72). Anställda hos den tidigare kontraktsinnehavaren har dessutom rätt att övergå till den nya kontraktsinnehavaren. Eftersom kravspecifikationerna från de offentliga transportmyndigheterna normalt sett kräver nya bussar har potentiella nya operatörer inte heller någon kostnadsnackdel när det gäller förvärv av nya bussar (73). |
| --- | --- |

(57)

Sökanden ansåg också att marknaden för tilldelning av offentliga busstrafiktjänster i Norge har låga hinder för tillträde och expansion, vilket bekräftades av Konkurransetilsynets bedömning (71). Denna iakttagelse baserades på att inkomsterna från kontrakt med de offentliga transportmyndigheterna är stabila och förutsägbara och på att det är lätt att få tillgång till nödvändig information och infrastruktur eftersom all nödvändig infrastruktur förutom bussarna tillhandahålls av de offentliga transportmyndigheterna (72). Anställda hos den tidigare kontraktsinnehavaren har dessutom rätt att övergå till den nya kontraktsinnehavaren. Eftersom kravspecifikationerna från de offentliga transportmyndigheterna normalt sett kräver nya bussar har potentiella nya operatörer inte heller någon kostnadsnackdel när det gäller förvärv av nya bussar (73).

71

72

73

| (58) | För detta beslut och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna bör de faktorer som anges i skälen 53–57 ses som ett tecken på att driften av offentliga busstrafiktjänster i Norge är konkurrensutsatt. Detta är också i linje med Konkurransetilsynets ståndpunkt. Det är sannolikt att företag som är verksamma på denna marknad är utsatta för ett tillräckligt konkurrenstryck. Det finns ingenting som tyder på att sektorn inte fungerar på ett marknadsmässigt sätt. Övervakningsmyndighetens slutsats är därför att marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster är direkt konkurrensutsatt i den mening som avses i direktivet. |
| --- | --- |

(58)

För detta beslut och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna bör de faktorer som anges i skälen 53–57 ses som ett tecken på att driften av offentliga busstrafiktjänster i Norge är konkurrensutsatt. Detta är också i linje med Konkurransetilsynets ståndpunkt. Det är sannolikt att företag som är verksamma på denna marknad är utsatta för ett tillräckligt konkurrenstryck. Det finns ingenting som tyder på att sektorn inte fungerar på ett marknadsmässigt sätt. Övervakningsmyndighetens slutsats är därför att marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster är direkt konkurrensutsatt i den mening som avses i direktivet.

| (59) | Övervakningsmyndigheten noterar att det nuvarande konkurrenstrycket på marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster i huvudsak styrs av det befintliga regelverket och av att offentliga transportmyndigheter anordnar offentliga upphandlingar snarare än att tillhandahålla tjänster i egen regi eller att utnyttja undantagen för direkttilldelning i enlighet med EES-bestämmelserna om offentlig upphandling, utom i ett begränsat antal fall där direkttilldelning används för kontrakt med låga värden och/eller korta avstånd. Detta innebär att förändringar av dessa strategier och denna praxis kan komma att påverka marknadsdynamiken och det övergripande konkurrenstrycket på upphandlande enheter som bedriver offentliga busstrafiktjänster som omfattas av detta beslut. |
| --- | --- |

(59)

Övervakningsmyndigheten noterar att det nuvarande konkurrenstrycket på marknaden för tilldelning av kontrakt för att driva offentliga busstrafiktjänster i huvudsak styrs av det befintliga regelverket och av att offentliga transportmyndigheter anordnar offentliga upphandlingar snarare än att tillhandahålla tjänster i egen regi eller att utnyttja undantagen för direkttilldelning i enlighet med EES-bestämmelserna om offentlig upphandling, utom i ett begränsat antal fall där direkttilldelning används för kontrakt med låga värden och/eller korta avstånd. Detta innebär att förändringar av dessa strategier och denna praxis kan komma att påverka marknadsdynamiken och det övergripande konkurrenstrycket på upphandlande enheter som bedriver offentliga busstrafiktjänster som omfattas av detta beslut.

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (60) | För detta beslut och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna bör resultatet av marknadsanalysen som anges i skälen 53–57 ses som ett tecken på att driften av offentliga busstrafiktjänster i Norge är konkurrensutsatt i den mening som avses i artikel 34 i direktivet. Eftersom villkoren i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU är uppfyllda bör det därför fastställas att direktiv 2014/25/EU inte är tillämpligt på kontrakt som möjliggör sådan verksamhet i Norge. |
| --- | --- |

(60)

För detta beslut och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna bör resultatet av marknadsanalysen som anges i skälen 53–57 ses som ett tecken på att driften av offentliga busstrafiktjänster i Norge är konkurrensutsatt i den mening som avses i artikel 34 i direktivet. Eftersom villkoren i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU är uppfyllda bör det därför fastställas att direktiv 2014/25/EU inte är tillämpligt på kontrakt som möjliggör sådan verksamhet i Norge.

| (61) | Beslutet grundar sig på den lagstiftning som var tillämplig och den faktiska situation som rådde mellan januari 2015 och juni 2019 enligt de uppgifter som sökanden och Konkurransetilsynet har lämnat. Övervakningsmyndigheten förbehåller sig rätten att ändra detta beslut om villkoren för tillämpningen av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU inte längre uppfylls eller till följd av betydande förändringar av den rättsliga och faktiska situationen. |
| --- | --- |

(61)

Beslutet grundar sig på den lagstiftning som var tillämplig och den faktiska situation som rådde mellan januari 2015 och juni 2019 enligt de uppgifter som sökanden och Konkurransetilsynet har lämnat. Övervakningsmyndigheten förbehåller sig rätten att ändra detta beslut om villkoren för tillämpningen av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU inte längre uppfylls eller till följd av betydande förändringar av den rättsliga och faktiska situationen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

| 1. | Den rättsakt som det hänvisas till i punkt 4 i bilaga XVI till EES-avtalet i vilken förfarandena vid offentlig upphandling i den allmännyttiga sektorn fastställs (direktiv 2014/25/EU) ska inte tillämpas på kontrakt som tilldelas eller projekttävlingar som anordnas av upphandlande enheter som bedriver eller har som en av sina verksamheter att bedriva offentliga busstrafiktjänster, om sådana kontrakt eller projekttävlingar syftar till att bedriva offentliga busstrafiktjänster i Norge (verksamhet som rör driften av ett nät i syfte att betjäna allmänheten med busstransport). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Endast den engelska texten är giltig. |
| --- | --- |

3.

Utfärdat i Bryssel den 17 juni 2019.

För Eftas övervakningsmyndighet, enligt delegeringsbeslut nr 19/19/KOL,

Högni S. KRISTJÁNSSON

Ansvarig ledamot av kollegiet

Carsten ZATSCHLER

Kontrasignerande som direktör fö

avdelningen för rättsliga och exekutiva frågor

---

(1)  
  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243. Införlivat med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 97/2016 (EUT L 300, 16.11.2017, s. 49 och EES-supplement nr 73, 16.11.2017, s. 53).

1

(2)  Dokument nr 1040381.

2

(3)  Om t.ex. en kommun tilldelar en operatör ett kontrakt för att driva busstrafik skulle detta inte omfattas av den aktuella ansökan. Om operatören t.ex. tilldelar ett städbolag ett kontrakt för städning av bussar eller ett företag ett kontrakt för att tillhandahålla operatören bussar skulle detta däremot omfattas av ansökan. Europeiska unionens domstol har klargjort denna distinktion i målet C-388/17, SJ, ECLI:EU:C:2019:161 (nedan kallat målet SJ), punkt 53 (se ytterligare information i skäl 31 nedan). I detta beslut använder övervakningsmyndigheten begreppet verksamhet så som fastställs i direktiv 2014/25/EU.

3

målet SJ

verksamhet

(4)  Sidan 3 i ansökan.

4

(5)  Forskrift om innkjøpsregler i forsyningssektorene (forsyningsforskriften):

5

https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2016-08-12-975

(6)  Dokument nr 1040380.

6

(7)  Dokument nr 935075.

7

(8)  Enligt rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (EGT L 124, 8.6.1971, s. 1) undantas helgdagar från tidsfristen. Se Helgdagar 2018:
  Eftastaterna i EES samt EES-institutionerna (EUT C 429, 14.12.2017, s. 25 och EES-supplement nr 81, 14.12.2017, s 1) och Allmänna helgdagar 2019: Eftastaterna i EES samt EES-institutionerna (EUT C 422, 22.11.2018, s. 7 och EES-supplement nr 77, 22.11.2018, s. 1).

8

Helgdagar 2018:

Eftastaterna i EES samt EES-institutionerna

Allmänna helgdagar 2019: Eftastaterna i EES samt EES-institutionerna

(9)  Dokument nr 1056012.

9

(10)  I enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13), i dess anpassade lydelse.

10

(11)  Se dokument nr 1070910 om resultatet av det skriftliga förfarandet.

11

(12)  Artikel 11 i direktivet.

12

(13)  Se källhänvisning i fotnot 3 ovan.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 1), införlivat med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 68/2006 (EUT L 245, 7.9.2006, s. 22 och EES-supplement nr 44, 7.9.2006, s. 18).

14

(15)  Målet SJ, punkt 53 i domen.

15

(16)  Målet SJ, punkt 54 samt punkt 2 i domslutet.

16

(17)  Artikel 34.1 i direktivet. Se även skäl 44 i direktivet.

17

(18)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1)

18

(19)  Se domen i målet Österreichische Post mot kommissionen, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, punkt 28.

19

(20)  Se t.ex. sidan 40 i ansökan.

20

(21)  Sidan 11 i ansökan.

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1), införlivad med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 85/2008 (EUT L 280, 23.10.2008, s. 20 och EES-supplement nr 64, 23.10.2008, s. 13).

22

(23)  Sidan 30 i ansökan.

23

(24)  Domstolens domar i målen Smits och Peerbooms, C-157/99, ECLI:EU:C:2001:404, punkt 90; Müller-Fauré och van Riet, C-385/99, ECLI:EU:C:2003:270, punkt 84; Watts, C-372/04, ECLI:EU:C:2006:325, punkt 115; generaladvokatens förslag till avgörande i målet C-372/04, ECLI:EU:C:2005:784, punkt 70.

24

(25)  Domstolens dom i målen Analir m.fl., C-205/99, ECLI:EU:C:2001:107, punkt 38; Watts, C-372/04, ECLI:EU:C:2006:325, punkt 116.

25

(26)  
  Yrkestransportloven.

26

Yrkestransportloven

(27)  Föreskrift om yrkestransport nr 401 av den 26 mars 2003 (yrkestransportforskriften).

27

yrkestransportforskriften

(28)  Yrkestransportlagen, paragraf 4, och yrkestransportföreskriften, paragraf 3.

28

(29)  Ot.prp. nr. 74 (2001–2002), kapitel 2.

29

(30)  Sidan 4 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

30

(31)  Yrkestransportlagen, paragraf 6, och yrkestransportföreskriften, paragraf 3.

31

(32)  Yrkestransportlagen, paragraf 6.2.

32

(33)  Sidan 4 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

33

(34)  Vilka instrument som är tillämpliga beror bl.a. på vilken typ av kontrakt som tilldelas och huruvida villkoren i artikel 11 i direktiv 2014/25/EU angående tillhandahållande eller drift av nät är uppfyllda. Sökanden har uppgett att offentliga transportmyndigheter i allmänhet följer direktiv 2014/25/EU vid tilldelningen av kontrakt för drift av offentliga busstrafiktjänster, men vissa offentliga transportmyndigheter har tilldelat kontrakt i enlighet med direktiv 2014/24/EU, och för vissa kontrakt kan anbudskraven i förordning (EG) nr 1370/2007 vara tillämpliga.

34

(35)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65), införlivat med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 97/2016 (EUT L 300, 16.11.2017, s. 49 och EES-supplement nr 73, 16.11.2017, s. 53).

35

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114), införlivat med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 68/2006 (EUT L 245, 7.9.2006, s. 22 och EES-supplement nr 44, 7.9.2006, s. 18).

36

(37)  Sidan 6 i ansökan.

37

(38)  Dokument nr 1037921, skrivelse från den norska regeringen av den 9 november 2018.

38

(39)  Ärende nr 74680, granskning av kontrakt om allmän trafikplikt på grundval av förordning (EG) nr 1370/2007.

39

(40)  Sidan 4 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

40

(41)  Se sidan 14 i ansökan.

41

(42)  Förutom sökanden omfattas även Unibuss AS av reglerna om offentlig upphandling. Andra aktörer som Torghatten ASA, Tide AS, Boreal Bus AS och Nobina Norge AS är privata aktörer som inte tycks uppfylla villkoren för att vara bundna av EES-bestämmelserna om offentlig upphandling.

42

(43)  Sidan 3 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

43

(44)  Sidan 25 i ansökan.

44

(45)  Sidan 26 i ansökan.

45

(46)  Ibid.

46

(47)  Ibid.

47

(48)  Ibid.

48

(49)  Sidan 3 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

49

(50)  Se i detta avseende ärende COMP/M.1768 – Schoyens/Goldman Sachs/Swebus, punkterna 10 och 14; ärende COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA, punkterna16–23; ärende COMP/M.5855 – DB/Arriva, punkt 21; ärende COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev, punkterna 19–21; ärende COMP/M.6818 – DB/Veolia, punkterna 19 och 56.

50

(51)  Ärende COMP/M.6818 – DB/Veolia, punkterna 19–21; ärende COMP/M.5855 – DB/Arriva, punkterna 23–24.

51

(52)  Ärende COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA, punkt 17; ärende COMP/M.6818 – DB/Veolia, punkterna 22 och 58; ärende COMP/M.5855 – DB/Arriva, punkt 22.

52

(53)  Ärende COMP/M.6818 – DB/Veolia, punkt 23; ärende COMP/M.5855 – DB/Arriva, punkt 22.

53

(54)  Sidan 28 i ansökan.

54

(55)  Ibid.

55

(56)  Ibid.

56

(57)  Ibid.

57

(58)  Ibid.

58

(59)  Sidan 29 i ansökan.

59

(60)  Sidan 3 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

60

(61)  Ärende COMP/M.6818 – DB/Veolia, punkt 29; ärende COMP/M.5855 – DB/Arriva, punkt 27. Se även ärende COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA och ärende COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev, punkt 31.

61

(62)  Sidan 30 i ansökan.

62

(63)  Ibid.

63

(64)  Sidan 5 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

64

(65)  Sidan 6 i ansökan. Se även övervakningsmyndighetens förfarande som nämns i skäl 31 ovan.

65

(66)  Sidan 14 i ansökan.

66

(67)  Sidan 5 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

67

(68)  Ibid.

68

(69)  Se sidorna 14–24 i ansökan.

69

(70)  Sidan 24 i ansökan.

70

(71)  Sidan 31 i ansökan och sidan 5 i Konkurransetilsynets yttrande om villkoren för tillämpningen av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

71

(72)  Ibid.

72

(73)  Sidan 31 i ansökan.

73

---

Rättelser

| 10.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 259/86

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning EU) 2019/1688 av den 8 oktober 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import på import av blandningar av karbamid och ammoniumnitrat med ursprung i Ryssland, Trinidad och Tobago och Amerikas förenta stater

(Europeiska unionens officiella tidning L 258 av den 9 oktober 2019)

Sidan 62, skäl 301:

I stället för:

| ”(301) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.” |
| --- | --- |

”(301)

ska det stå:

| ”(301) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.” |
| --- | --- |

”(301)

---