# Jurnalul Oficial L 181/2019

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 181 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 625 iulie 2019 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 181

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 625 iulie 2019

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Aviz privind intrarea în vigoare a Protocolului de modificare a Acordului de transport maritim dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și guvernul Republicii Populare Chineze, pe de altă parte | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2019/1143 al Comisiei din 14 martie 2019 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 în ceea ce privește declararea anumitor trimiteri cu valoare scăzută | 2 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2019/1144 a Comisiei din 17 decembrie 2018 privind ajutorul de stat SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN) pus în aplicare de România în favoarea Oltchim SA
  [notificată cu numărul C(2018) 8592]

   (
  1
  ) | 13 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1145 a Comisiei din 4 iulie 2019 de încheiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India fără modificarea măsurilor în vigoare | 87 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1146 a Comisiei din 4 iulie 2019 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză | 89 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1147 a Comisiei din 4 iulie 2019 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2019) 5178]

   (
  1
  ) | 91 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Aviz privind intrarea în vigoare a Protocolului de modificare a Acordului de transport maritim dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și guvernul Republicii Populare Chineze, pe de altă parte

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2019/1143 al Comisiei din 14 martie 2019 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 în ceea ce privește declararea anumitor trimiteri cu valoare scăzută

2

DECIZII

*

Decizia (UE) 2019/1144 a Comisiei din 17 decembrie 2018 privind ajutorul de stat SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN) pus în aplicare de România în favoarea Oltchim SA
  [notificată cu numărul C(2018) 8592]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 8592]

1

13

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1145 a Comisiei din 4 iulie 2019 de încheiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India fără modificarea măsurilor în vigoare

87

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1146 a Comisiei din 4 iulie 2019 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză

89

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1147 a Comisiei din 4 iulie 2019 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2019) 5178]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2019) 5178]

1

91

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Directiva (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2016 de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară, de modificare a Directivei 2009/100/CE și de abrogare a Directivei 2006/87/CE ( JO L 252, 16.9.2016 ) | 123 |

Rectificări

*

Rectificare la Directiva (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2016 de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară, de modificare a Directivei 2009/100/CE și de abrogare a Directivei 2006/87/CE ( JO L 252, 16.9.2016 )

( JO L 252, 16.9.2016 )

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 5.7.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 181/1

---

Aviz privind intrarea în vigoare a Protocolului de modificare a Acordului de transport maritim dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și guvernul Republicii Populare Chineze, pe de altă parte

Protocolul de modificare a Acordului de transport maritim dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și guvernul Republicii Populare Chineze, pe de altă parte (1), semnat la Bruxelles la 21 decembrie 2018, a intrat în vigoare la 24 mai 2019, în conformitate cu articolul 3 din protocol, întrucât ultima notificare a fost primită la 24 mai 2019.

1

---

(1)  
  JO L 112, 26.4.2019, p. 5.

1

---

REGULAMENTE

| 5.7.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 181/2

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2019/1143 AL COMISIEI

din 14 martie 2019

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 în ceea ce privește declararea anumitor trimiteri cu valoare scăzută

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolul 7 litera (a) și articolul 160,

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) nr. 952/2013 (denumit în continuare „codul”), declarația vamală poate fi depusă, în cazuri specifice, prin utilizarea altor mijloace decât tehnicile de prelucrare electronică a datelor. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) nr. 952/2013 (denumit în continuare „codul”), declarația vamală poate fi depusă, în cazuri specifice, prin utilizarea altor mijloace decât tehnicile de prelucrare electronică a datelor.

| (2) | Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (2) prevede că mărfurile a căror valoare intrinsecă nu depășește 22 EUR pot fi declarate temporar dacă sunt pur și simplu prezentate la vamă, în loc să se depună o declarație vamală. Unul dintre motive este acela că statele membre pot acorda o scutire de TVA majorității mărfurilor a căror valoare nu depășește 22 EUR, în temeiul articolului 23 din Directiva 2009/132/CE a Consiliului (3). Mărfurile respective pot beneficia și de o scutire de taxe vamale în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1186/2009 al Consiliului (4). |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (2) prevede că mărfurile a căror valoare intrinsecă nu depășește 22 EUR pot fi declarate temporar dacă sunt pur și simplu prezentate la vamă, în loc să se depună o declarație vamală. Unul dintre motive este acela că statele membre pot acorda o scutire de TVA majorității mărfurilor a căror valoare nu depășește 22 EUR, în temeiul articolului 23 din Directiva 2009/132/CE a Consiliului (3). Mărfurile respective pot beneficia și de o scutire de taxe vamale în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1186/2009 al Consiliului (4).

| (3) | În prezent, posibilitatea declarării mărfurilor a căror valoare nu depășește 22 EUR prin prezentarea lor la vamă este limitată la perioada de dinainte ca statele membre să își modernizeze sistemele naționale de import menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/578 a Comisiei (5). În plus, Directiva (UE) 2017/2455 a Consiliului (6) abrogă scutirea de TVA pentru mărfurile a căror valoare nu depășește 22 EUR cu efect de la 1 ianuarie 2021. Drept urmare, în statele membre care își vor moderniza sistemele naționale de import înainte de 1 ianuarie 2021, ar fi eliminată posibilitatea de a declara mărfurile respective prin prezentarea lor la vamă și ar fi necesară o declarație vamală chiar și dacă nu ar exista nicio obligație de a colecta TVA pentru acele mărfuri și s-ar aplica o scutire de taxe vamale. Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 ar trebui modificat pentru a se garanta că posibilitatea de a declara mărfurile a căror valoare intrinsecă nu depășește 22 EUR prin prezentarea lor la vamă este disponibilă până ce pragul de 22 EUR este eliminat în scopuri de TVA. |
| --- | --- |

(3)

În prezent, posibilitatea declarării mărfurilor a căror valoare nu depășește 22 EUR prin prezentarea lor la vamă este limitată la perioada de dinainte ca statele membre să își modernizeze sistemele naționale de import menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/578 a Comisiei (5). În plus, Directiva (UE) 2017/2455 a Consiliului (6) abrogă scutirea de TVA pentru mărfurile a căror valoare nu depășește 22 EUR cu efect de la 1 ianuarie 2021. Drept urmare, în statele membre care își vor moderniza sistemele naționale de import înainte de 1 ianuarie 2021, ar fi eliminată posibilitatea de a declara mărfurile respective prin prezentarea lor la vamă și ar fi necesară o declarație vamală chiar și dacă nu ar exista nicio obligație de a colecta TVA pentru acele mărfuri și s-ar aplica o scutire de taxe vamale. Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 ar trebui modificat pentru a se garanta că posibilitatea de a declara mărfurile a căror valoare intrinsecă nu depășește 22 EUR prin prezentarea lor la vamă este disponibilă până ce pragul de 22 EUR este eliminat în scopuri de TVA.

| (4) | Anexa B la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 definește cerințele în materie de date pentru declarațiile vamale. În urma creșterii tranzacțiilor din domeniul comerțului electronic a devenit evident că cerințele respective în materie de date nu sunt adecvate pentru declararea mărfurilor importate în cadrul unor trimiteri a căror valoare intrinsecă nu depășește 150 EUR sau al unor trimiteri fără caracter comercial trimise de la o persoană particulară la alta (trimiteri cu valoare scăzută). În primul rând, o parte dintre cerințele în materie de date incluse în anexa B nu sunt necesare în acest context deoarece, în temeiul articolelor 23 și 25 din Regulamentul (CE) nr. 1186/2009, majoritatea mărfurilor importate în cadrul unor trimiteri cu valoare scăzută sunt scutite de taxe vamale. În al doilea rând, declarația vamală aferentă mărfurilor respective va fi necesară în principal pentru respectarea normelor în materie de TVA referitoare la mărfurile importate în cadrul unor trimiteri a căror valoare intrinsecă nu depășește 150 EUR, introduse prin Directiva (UE) 2017/2455, și anume a normelor în materie de TVA legate de regimul special aplicabil vânzărilor la distanță de mărfuri importate din țări sau teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (7) sau pentru perceperea TVA-ului în cadrul regimurilor speciale pentru declararea și plata TVA-ului la import prevăzute în titlul XII capitolul 7 din aceeași directivă. În al treilea rând, având în vedere volumul mare de trimiteri cu valoare scăzută, este necesar ca setul de date solicitat în scopuri vamale să fie adaptat, în cea mai mare măsură posibilă, la informațiile electronice trimise de operator la locul de expediere a mărfurilor (și anume într-o țară terță). |
| --- | --- |

(4)

Anexa B la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 definește cerințele în materie de date pentru declarațiile vamale. În urma creșterii tranzacțiilor din domeniul comerțului electronic a devenit evident că cerințele respective în materie de date nu sunt adecvate pentru declararea mărfurilor importate în cadrul unor trimiteri a căror valoare intrinsecă nu depășește 150 EUR sau al unor trimiteri fără caracter comercial trimise de la o persoană particulară la alta (trimiteri cu valoare scăzută). În primul rând, o parte dintre cerințele în materie de date incluse în anexa B nu sunt necesare în acest context deoarece, în temeiul articolelor 23 și 25 din Regulamentul (CE) nr. 1186/2009, majoritatea mărfurilor importate în cadrul unor trimiteri cu valoare scăzută sunt scutite de taxe vamale. În al doilea rând, declarația vamală aferentă mărfurilor respective va fi necesară în principal pentru respectarea normelor în materie de TVA referitoare la mărfurile importate în cadrul unor trimiteri a căror valoare intrinsecă nu depășește 150 EUR, introduse prin Directiva (UE) 2017/2455, și anume a normelor în materie de TVA legate de regimul special aplicabil vânzărilor la distanță de mărfuri importate din țări sau teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (7) sau pentru perceperea TVA-ului în cadrul regimurilor speciale pentru declararea și plata TVA-ului la import prevăzute în titlul XII capitolul 7 din aceeași directivă. În al treilea rând, având în vedere volumul mare de trimiteri cu valoare scăzută, este necesar ca setul de date solicitat în scopuri vamale să fie adaptat, în cea mai mare măsură posibilă, la informațiile electronice trimise de operator la locul de expediere a mărfurilor (și anume într-o țară terță).

| (5) | În consecință, este necesar să se modifice Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 pentru a se introduce posibilitatea declarării trimiterilor cu valoare scăzută în scopuri vamale utilizându-se un set de date diferit, și anume unul care să conțină mai puține elemente decât un set de date necesar pentru o declarație vamală standard. Această posibilitate ar trebui să fie disponibilă începând de la data aplicării măsurilor vizând perceperea TVA-ului aferent mărfurilor importate în trimiteri a căror valoare intrinsecă nu depășește 150 EUR, stabilite în Directiva (UE) 2017/2455. |
| --- | --- |

(5)

În consecință, este necesar să se modifice Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 pentru a se introduce posibilitatea declarării trimiterilor cu valoare scăzută în scopuri vamale utilizându-se un set de date diferit, și anume unul care să conțină mai puține elemente decât un set de date necesar pentru o declarație vamală standard. Această posibilitate ar trebui să fie disponibilă începând de la data aplicării măsurilor vizând perceperea TVA-ului aferent mărfurilor importate în trimiteri a căror valoare intrinsecă nu depășește 150 EUR, stabilite în Directiva (UE) 2017/2455.

| (6) | Cu toate acestea, posibilitatea de a declara trimiterile cu valoare scăzută utilizând setul de date redus nu ar trebui să fie disponibilă pentru mărfurile care fac obiectul unor prohibiții sau al unor restricții. Aceste mărfuri ar trebui să fie în continuare declarate cu ajutorul unei declarații vamale standard, cu toate informațiile care se impun. Setul de date redus nu ar trebui, de asemenea, nici să fie utilizat la declararea mărfurilor scutite de TVA la import în temeiul articolului 143 alineatul (1) litera (d) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (regimurile vamale cu codurile 42 și 63). Setul de date redus este elaborat pentru cazurile în care TVA-ul a fost deja declarat în conformitate cu regimul special pentru vânzările la distanță de mărfuri importate din țări sau teritorii terțe în conformitate cu titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE, astfel încât nu este nevoie de colectarea TVA-ului la import; setul de date redus este elaborat și pentru cazurile în care statul membru de import este același ca statul membru de consum în scopuri de TVA și, în consecință, statul membru care percepe TVA. Dimpotrivă, mărfurile importate în cadrul regimurilor vamale cu codurile 42 și 63 sunt importate într-un alt stat membru decât statul membru care va percepe TVA și setul de date redus nu conține destule informații pentru a respecta toate cerințele în domeniul TVA aplicabile în aceste cazuri. |
| --- | --- |

(6)

Cu toate acestea, posibilitatea de a declara trimiterile cu valoare scăzută utilizând setul de date redus nu ar trebui să fie disponibilă pentru mărfurile care fac obiectul unor prohibiții sau al unor restricții. Aceste mărfuri ar trebui să fie în continuare declarate cu ajutorul unei declarații vamale standard, cu toate informațiile care se impun. Setul de date redus nu ar trebui, de asemenea, nici să fie utilizat la declararea mărfurilor scutite de TVA la import în temeiul articolului 143 alineatul (1) litera (d) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (regimurile vamale cu codurile 42 și 63). Setul de date redus este elaborat pentru cazurile în care TVA-ul a fost deja declarat în conformitate cu regimul special pentru vânzările la distanță de mărfuri importate din țări sau teritorii terțe în conformitate cu titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE, astfel încât nu este nevoie de colectarea TVA-ului la import; setul de date redus este elaborat și pentru cazurile în care statul membru de import este același ca statul membru de consum în scopuri de TVA și, în consecință, statul membru care percepe TVA. Dimpotrivă, mărfurile importate în cadrul regimurilor vamale cu codurile 42 și 63 sunt importate într-un alt stat membru decât statul membru care va percepe TVA și setul de date redus nu conține destule informații pentru a respecta toate cerințele în domeniul TVA aplicabile în aceste cazuri.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 141 alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

  „(5)   Până la data care precedă data stabilită la articolul 4 alineatul (1) al patrulea paragraf din Directiva (UE) 2017/2455 a Consiliului (*1), mărfurile a căror valoare intrinsecă nu depășește 22 EUR sunt considerate a fi declarate în scopul punerii în liberă circulație prin prezentarea lor la vamă, în conformitate cu articolul 139 din cod, cu condiția ca datele necesare să fie acceptate de autoritățile vamale.


  (*1)  Directiva (UE) 2017/2455 a Consiliului din 5 decembrie 2017 de modificare a Directivei 2006/112/CE și a Directivei 2009/132/CE în ceea ce privește anumite obligații privind taxa pe valoarea adăugată pentru prestările de servicii și vânzările de bunuri la distanță (JO L 348, 29.12.2017, p. 7).”
  " |
| --- | --- |

1.

Articolul 141 alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Până la data care precedă data stabilită la articolul 4 alineatul (1) al patrulea paragraf din Directiva (UE) 2017/2455 a Consiliului (*1), mărfurile a căror valoare intrinsecă nu depășește 22 EUR sunt considerate a fi declarate în scopul punerii în liberă circulație prin prezentarea lor la vamă, în conformitate cu articolul 139 din cod, cu condiția ca datele necesare să fie acceptate de autoritățile vamale.

(*1)  Directiva (UE) 2017/2455 a Consiliului din 5 decembrie 2017 de modificare a Directivei 2006/112/CE și a Directivei 2009/132/CE în ceea ce privește anumite obligații privind taxa pe valoarea adăugată pentru prestările de servicii și vânzările de bunuri la distanță (JO L 348, 29.12.2017, p. 7).”
  "

*1

| 2. | Se introduce următorul articol 143a:

  „Articolul 143a
  Declarația vamală pentru trimiterile cu valoare scăzută
  [Articolul 6 alineatul (2) din cod]

  (1)   Începând de la data stabilită la articolul 4 alineatul (1) al patrulea paragraf din Directiva (UE) 2017/2455, o persoană poate depune o declarație vamală în scopul punerii în liberă circulație conținând setul specific de date menționat în anexa B în legătură cu o trimitere care beneficiază de o scutire de taxe la import în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) sau cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1186/2009, cu condiția ca mărfurile din trimiterea în cauză să nu facă obiectul unor prohibiții sau restricții.


  (2)   Prin derogare de la alineatul (1), setul specific de date pentru trimiterile cu valoare scăzută nu se utilizează pentru următoarele:






  (a) | punerea în liberă circulație a mărfurilor al căror import este scutit de TVA în conformitate cu articolul 143 alineatul (1) litera (d) din Directiva 2006/112/CE și, atunci când este cazul, care circulă în regim suspensiv de accize în conformitate cu articolul 17 din Directiva 2008/118/CE; |
| --- | --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol 143a:

„Articolul 143a

Declarația vamală pentru trimiterile cu valoare scăzută

[Articolul 6 alineatul (2) din cod]

(1)   Începând de la data stabilită la articolul 4 alineatul (1) al patrulea paragraf din Directiva (UE) 2017/2455, o persoană poate depune o declarație vamală în scopul punerii în liberă circulație conținând setul specific de date menționat în anexa B în legătură cu o trimitere care beneficiază de o scutire de taxe la import în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) sau cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1186/2009, cu condiția ca mărfurile din trimiterea în cauză să nu facă obiectul unor prohibiții sau restricții.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), setul specific de date pentru trimiterile cu valoare scăzută nu se utilizează pentru următoarele:

(a)

punerea în liberă circulație a mărfurilor al căror import este scutit de TVA în conformitate cu articolul 143 alineatul (1) litera (d) din Directiva 2006/112/CE și, atunci când este cazul, care circulă în regim suspensiv de accize în conformitate cu articolul 17 din Directiva 2008/118/CE;

| (b) | reimportul cu punerea în liberă circulație a mărfurilor al căror import este scutit de TVA în conformitate cu articolul 143 alineatul (1) litera (d) din Directiva 2006/112/CE și, atunci când este cazul, care circulă în regim suspensiv de accize în conformitate cu articolul 17 din Directiva 2008/118/CE.” |
| --- | --- |

(b)

reimportul cu punerea în liberă circulație a mărfurilor al căror import este scutit de TVA în conformitate cu articolul 143 alineatul (1) litera (d) din Directiva 2006/112/CE și, atunci când este cazul, care circulă în regim suspensiv de accize în conformitate cu articolul 17 din Directiva 2008/118/CE.”

| 3. | Anexa B se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexa B se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 martie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 1).

2

(3)  Directiva 2009/132/CE a Consiliului din 19 octombrie 2009 de stabilire a domeniului de aplicare a articolului 143 literele (b) și (c) din Directiva 2006/112/CE în ceea ce privește scutirea de la taxa pe valoarea adăugată a anumitor importuri finale de bunuri (JO L 292, 10.11.2009, p. 5).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1186/2009 al Consiliului din 16 noiembrie 2009 de instituire a unui regim comunitar de scutiri de taxe vamale (JO L 324, 10.12.2009, p. 23).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/578 a Comisiei din 11 aprilie 2016 de stabilire a programului de lucru referitor la dezvoltarea și instalarea sistemelor electronice prevăzute în Codul vamal al Uniunii (JO L 99, 15.4.2016, p. 6).

5

(6)  Directiva (UE) 2017/2455 a Consiliului din 5 decembrie 2017 de modificare a Directivei 2006/112/CE și a Directivei 2009/132/CE în ceea ce privește anumite obligații privind taxa pe valoarea adăugată pentru prestările de servicii și vânzările de bunuri la distanță (JO L 348, 29.12.2017, p. 7).

6

(7)  Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 11.12.2006, p. 1).

7

---

ANEXĂ

Anexa B la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 se modifică după cum urmează:

| 1. | Titlul I se modifică după cum urmează:






  (a) | în capitolul 2, în secțiunea 1, după rândul corespunzător coloanei H6, se introduce următorul rând:







  „H7 | Declarația vamală pentru punerea în liberă circulație în legătură cu o trimitere care beneficiază de o scutire de taxe la import în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) sau cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1186/2009 | Articolul 5 alineatul (12), articolele 162 și 201 din cod” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Titlul I se modifică după cum urmează:

(a)

în capitolul 2, în secțiunea 1, după rândul corespunzător coloanei H6, se introduce următorul rând:

„H7

Declarația vamală pentru punerea în liberă circulație în legătură cu o trimitere care beneficiază de o scutire de taxe la import în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) sau cu articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1186/2009

Articolul 5 alineatul (12), articolele 162 și 201 din cod”

| (b) | în capitolul 3, secțiunea 1 se modifică după cum urmează:






  1. | În grupa 1, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană: | | „H |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. E.D. | Denumirea E.D. | 7 |
| 6/1 | Masa netă (kg) | |
| 6/2 | Unități suplimentare | A
  [55]
  X |
| 6/3 | Masă brută (kg) – Contract de transport la nivel principal | |
| 6/4 | Masă brută (kg) – Contract de transport la nivel de casă | |
| 6/5 | Masa brută (kg) | A
  XY |
| 6/6 | Descrierea mărfurilor – Contract de transport la nivel principal | |
| 6/7 | Descrierea mărfurilor – Contract de transport la nivel de casă | |
| 6/8 | Descrierea mărfurilor | A
  X |
| 6/9 | Tipul coletelor | |
| 6/10 | Numărul de colete | A
  [52]
  X |
| 6/11 | Mărci de expediție” | |

(b)

în capitolul 3, secțiunea 1 se modifică după cum urmează:

1.

În grupa 1, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană:

„H

Nr. E.D.

Denumirea E.D.

7

6/1

Masa netă (kg)

6/2

Unități suplimentare

A

[55]

X

6/3

Masă brută (kg) – Contract de transport la nivel principal

6/4

Masă brută (kg) – Contract de transport la nivel de casă

6/5

Masa brută (kg)

A

XY

6/6

Descrierea mărfurilor – Contract de transport la nivel principal

6/7

Descrierea mărfurilor – Contract de transport la nivel de casă

6/8

Descrierea mărfurilor

A

X

6/9

Tipul coletelor

6/10

Numărul de colete

A

[52]

X

6/11

Mărci de expediție”

| 2. | În grupa 2, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană: | | „H |
| --- | --- | --- | --- |
| Nr. E.D. | Denumirea E.D. | 7 |
| 2/1 | Declarația simplificată/Documente precedente | A
  [7]
  XY |
| 2/2 | Mențiuni speciale | C
  XY |
| 2/3 | Documente prezentate, certificate și autorizații, referințe suplimentare | A
  [7]
  X |
| 2/4 | Numărul de referință/UCR | C
  XY |
| 2/5 | LRN | |
| 2/6 | Plată amânată | B
  [53]
  Y |
| 2/7 | Identificarea antrepozitului” | |

2.

În grupa 2, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană:

„H

Nr. E.D.

Denumirea E.D.

7

2/1

Declarația simplificată/Documente precedente

A

[7]

XY

2/2

Mențiuni speciale

C

XY

2/3

Documente prezentate, certificate și autorizații, referințe suplimentare

A

[7]

X

2/4

Numărul de referință/UCR

C

XY

2/5

LRN

2/6

Plată amânată

B

[53]

Y

2/7

Identificarea antrepozitului”

| 3. | În grupa 3, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană: | | „H |
| --- | --- | --- | --- |
| Nr. E.D. | Denumirea E.D. | 7 |
| 3/1 | Exportatorul | A
  XY |
| 3/2 | Nr. de identificare al exportatorului | |
| 3/3 | Expeditorul – Contract de transport la nivel principal | |
| 3/4 | Nr. de identificare al expeditorului – Contract de transport la nivel principal | |
| 3/5 | Expeditorul – Contract de transport la nivel de casă | |
| 3/6 | Nr. de identificare al expeditorului – Contract de transport la nivel de casă | |
| 3/7 | Expeditorul | |
| 3/8 | Nr. de identificare al expeditorului | |
| 3/9 | Destinatarul | |
| 3/10 | Nr. de identificare al destinatarului | |
| 3/11 | Destinatar – Contract de transport la nivel principal | |
| 3/12 | Nr. de identificare al destinatarului – Contract de transport la nivel principal | |
| 3/13 | Destinatar – Contract de transport la nivel de casă | |
| 3/14 | Nr. de identificare al destinatarului – Contract de transport la nivel de casă | |
| 3/15 | Importatorul | A
  [12]
  Y |
| 3/16 | Nr. de identificare al importatorului | A
  [14]
  Y |
| 3/17 | Declarantul | A
  [12]
  Y |
| 3/18 | Nr. de identificare al declarantului | A
  Y |
| 3/19 | Reprezentantul | A
  [12]
  Y |
| 3/20 | Nr. de identificare al reprezentantului | A
  Y |
| 3/21 | Codul statutului reprezentantului | A
  Y |
| 3/22 | Titularul regimului de tranzit | |
| 3/23 | Numărul de identificare al titularului regimului de tranzit | |
| 3/24 | Vânzătorul | |
| 3/25 | Nr. de identificare al vânzătorului | |
| 3/26 | Cumpărătorul | |
| 3/27 | Nr. de identificare al cumpărătorului | |
| 3/28 | Nr. de identificare al persoanei care notifică sosirea | |
| 3/29 | Nr. de identificare al persoanei care notifică devierea de la rută | |
| 3/30 | Nr. de identificare al persoanei care prezintă mărfurile la vamă | |
| 3/31 | Transportatorul | |
| 3/32 | Nr. de identificare al transportatorului | |
| 3/33 | Partea care trebuie notificată – Contract de transport la nivel principal | |
| 3/34 | Nr. de identificare al părții care trebuie notificată – Contract de transport la nivel principal | |
| 3/35 | Partea care trebuie notificată – Contract de transport la nivel de casă | |
| 3/36 | Nr. de identificare al părții care trebuie notificată – Contract de transport la nivel de casă | |
| 3/37 | Nr. de identificare al altui (altor) actor(i) din lanțul de aprovizionare | |
| 3/38 | Nr. de identificare al persoanei care depune datele ENS suplimentare | |
| 3/39 | Nr. de identificare al titularului autorizației | |
| 3/40 | Nr. de identificare al referințelor fiscale suplimentare | A
  [54]
  XY |
| 3/41 | Nr. de identificare al persoanei care prezintă mărfurile la vamă în cazul înscrierii în evidențele declarantului sau al declarațiilor vamale depuse în prealabil | |
| 3/42 | Nr. de identificare al persoanei care depune manifestul vamal al mărfurilor | |
| 3/43 | Nr. de identificare al persoanei care solicită o dovadă a statutului vamal de mărfuri unionale | |
| 3/44 | Nr. de identificare al persoanei care notifică sosirea mărfurilor în urma circulației în regim de depozitare temporară | |
| 3/45 | Nr. de identificare al persoanei care furnizează o garanție | |
| 3/46 | Nr. de identificare al persoanei care plătește taxa vamală” | |

3.

În grupa 3, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană:

„H

Nr. E.D.

Denumirea E.D.

7

3/1

Exportatorul

A

XY

3/2

Nr. de identificare al exportatorului

3/3

Expeditorul – Contract de transport la nivel principal

3/4

Nr. de identificare al expeditorului – Contract de transport la nivel principal

3/5

Expeditorul – Contract de transport la nivel de casă

3/6

Nr. de identificare al expeditorului – Contract de transport la nivel de casă

3/7

Expeditorul

3/8

Nr. de identificare al expeditorului

3/9

Destinatarul

3/10

Nr. de identificare al destinatarului

3/11

Destinatar – Contract de transport la nivel principal

3/12

Nr. de identificare al destinatarului – Contract de transport la nivel principal

3/13

Destinatar – Contract de transport la nivel de casă

3/14

Nr. de identificare al destinatarului – Contract de transport la nivel de casă

3/15

Importatorul

A

[12]

Y

3/16

Nr. de identificare al importatorului

A

[14]

Y

3/17

Declarantul

A

[12]

Y

3/18

Nr. de identificare al declarantului

A

Y

3/19

Reprezentantul

A

[12]

Y

3/20

Nr. de identificare al reprezentantului

A

Y

3/21

Codul statutului reprezentantului

A

Y

3/22

Titularul regimului de tranzit

3/23

Numărul de identificare al titularului regimului de tranzit

3/24

Vânzătorul

3/25

Nr. de identificare al vânzătorului

3/26

Cumpărătorul

3/27

Nr. de identificare al cumpărătorului

3/28

Nr. de identificare al persoanei care notifică sosirea

3/29

Nr. de identificare al persoanei care notifică devierea de la rută

3/30

Nr. de identificare al persoanei care prezintă mărfurile la vamă

3/31

Transportatorul

3/32

Nr. de identificare al transportatorului

3/33

Partea care trebuie notificată – Contract de transport la nivel principal

3/34

Nr. de identificare al părții care trebuie notificată – Contract de transport la nivel principal

3/35

Partea care trebuie notificată – Contract de transport la nivel de casă

3/36

Nr. de identificare al părții care trebuie notificată – Contract de transport la nivel de casă

3/37

Nr. de identificare al altui (altor) actor(i) din lanțul de aprovizionare

3/38

Nr. de identificare al persoanei care depune datele ENS suplimentare

3/39

Nr. de identificare al titularului autorizației

3/40

Nr. de identificare al referințelor fiscale suplimentare

A

[54]

XY

3/41

Nr. de identificare al persoanei care prezintă mărfurile la vamă în cazul înscrierii în evidențele declarantului sau al declarațiilor vamale depuse în prealabil

3/42

Nr. de identificare al persoanei care depune manifestul vamal al mărfurilor

3/43

Nr. de identificare al persoanei care solicită o dovadă a statutului vamal de mărfuri unionale

3/44

Nr. de identificare al persoanei care notifică sosirea mărfurilor în urma circulației în regim de depozitare temporară

3/45

Nr. de identificare al persoanei care furnizează o garanție

3/46

Nr. de identificare al persoanei care plătește taxa vamală”

| 4. | ÎN grupa 3, în rândul referitor la elementul de date 3/1, în coloanele H1, H3, H4, H5, H6 și I1, litera „B” se înlocuiește cu „A[12]”. |
| --- | --- |

4.

ÎN grupa 3, în rândul referitor la elementul de date 3/1, în coloanele H1, H3, H4, H5, H6 și I1, litera „B” se înlocuiește cu „A[12]”.

| 5. | În grupa 3, în rândul referitor la elementul de date 3/2, în coloanele H1, H3, H4, H5, H6 și I1, litera „B” se înlocuiește cu „A[14]”. |
| --- | --- |

5.

În grupa 3, în rândul referitor la elementul de date 3/2, în coloanele H1, H3, H4, H5, H6 și I1, litera „B” se înlocuiește cu „A[14]”.

| 6. | În grupa 4, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană: | | „H |
| --- | --- | --- | --- |
| Nr. E.D. | Denumirea E.D. | 7 |
| 4/1 | Condițiile de livrare | |
| 4/2 | Metoda de plată a cheltuielilor de transport | |
| 4/3 | Calcularea taxelor – Tipul de taxe | |
| 4/4 | Calcularea taxelor – Baza de impozitare | |
| 4/5 | Calcularea taxelor – Cota de impozitare | |
| 4/6 | Calcularea taxelor – Cuantumul taxelor de plătit | |
| 4/7 | Calcularea taxelor – Total | |
| 4/8 | Calcularea taxelor – Metoda de plată | B
  [53]
  X |
| 4/9 | Adăugirile și deducerile | |
| 4/10 | Moneda de facturare | |
| 4/11 | Cuantumul total facturat | |
| 4/12 | Unitatea monetară internă | |
| 4/13 | Indicatorii privind determinarea valorii în vamă | |
| 4/14 | Prețul/valoarea articolului | |
| 4/15 | Cursul de schimb | |
| 4/16 | Metoda de determinare a valorii în vamă | |
| 4/17 | Preferințe | |
| 4/18 | Valoarea | A
  X |
| 4/19 | Costurile de transport până la destinația finală | A
  XY” |

6.

În grupa 4, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană:

„H

Nr. E.D.

Denumirea E.D.

7

4/1

Condițiile de livrare

4/2

Metoda de plată a cheltuielilor de transport

4/3

Calcularea taxelor – Tipul de taxe

4/4

Calcularea taxelor – Baza de impozitare

4/5

Calcularea taxelor – Cota de impozitare

4/6

Calcularea taxelor – Cuantumul taxelor de plătit

4/7

Calcularea taxelor – Total

4/8

Calcularea taxelor – Metoda de plată

B

[53]

X

4/9

Adăugirile și deducerile

4/10

Moneda de facturare

4/11

Cuantumul total facturat

4/12

Unitatea monetară internă

4/13

Indicatorii privind determinarea valorii în vamă

4/14

Prețul/valoarea articolului

4/15

Cursul de schimb

4/16

Metoda de determinare a valorii în vamă

4/17

Preferințe

4/18

Valoarea

A

X

4/19

Costurile de transport până la destinația finală

A

XY”

| 7. | În grupa 4, în rândul referitor la elementul de date 4/18, în coloana „Denumirea E.D.”, cuvintele „Valoarea poștală” se înlocuiesc cu cuvintele „Valoarea”. |
| --- | --- |

7.

În grupa 4, în rândul referitor la elementul de date 4/18, în coloana „Denumirea E.D.”, cuvintele „Valoarea poștală” se înlocuiesc cu cuvintele „Valoarea”.

| 8. | În grupa 4, în rândul referitor la elementul de date 4/19, în coloana „Denumirea E.D.”, cuvintele „Taxe poștale” se înlocuiesc cu cuvintele „Costurile de transport până la destinația finală”. |
| --- | --- |

8.

În grupa 4, în rândul referitor la elementul de date 4/19, în coloana „Denumirea E.D.”, cuvintele „Taxe poștale” se înlocuiesc cu cuvintele „Costurile de transport până la destinația finală”.

| 9. | În grupa 6, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană: | | „H |
| --- | --- | --- | --- |
| Nr. E.D. | Denumirea E.D. | 7 |
| 6/1 | Masa netă (kg) | |
| 6/2 | Unități suplimentare | A
  [55]
  X |
| 6/3 | Masă brută (kg) – Contract de transport la nivel principal | |
| 6/4 | Masă brută (kg) – Contract de transport la nivel de casă | |
| 6/5 | Masa brută (kg) | A
  XY |
| 6/6 | Descrierea mărfurilor – Contract de transport la nivel principal | |
| 6/7 | Descrierea mărfurilor – Contract de transport la nivel de casă | |
| 6/8 | Descrierea mărfurilor | A
  X |
| 6/9 | Tipul coletelor | |
| 6/10 | Numărul de colete | A
  [52]
  X |
| 6/11 | Mărci de expediție | |
| 6/12 | Codul ONU pentru mărfuri periculoase | |
| 6/13 | Codul CUS | |
| 6/14 | Codul mărfurilor – Codul din Nomenclatura combinată | A
  X |
| 6/15 | Codul mărfurilor – Codul TARIC | |
| 6/16 | Codul mărfurilor – Codul (codurile) adițional(e) TARIC | |
| 6/17 | Codul mărfurilor – Codul (codurile) adițional(e) național(e) | |
| 6/18 | Total colete | |
| 6/19 | Tipul mărfurilor” | |

9.

În grupa 6, între coloanele H6 și I1, se introduce următoarea coloană:

„H

Nr. E.D.

Denumirea E.D.

7

6/1

Masa netă (kg)

6/2

Unități suplimentare

A

[55]

X

6/3

Masă brută (kg) – Contract de transport la nivel principal

6/4

Masă brută (kg) – Contract de transport la nivel de casă

6/5

Masa brută (kg)

A

XY

6/6

Descrierea mărfurilor – Contract de transport la nivel principal

6/7

Descrierea mărfurilor – Contract de transport la nivel de casă

6/8

Descrierea mărfurilor

A

X

6/9

Tipul coletelor

6/10

Numărul de colete

A

[52]

X

6/11

Mărci de expediție

6/12

Codul ONU pentru mărfuri periculoase

6/13

Codul CUS

6/14

Codul mărfurilor – Codul din Nomenclatura combinată

A

X

6/15

Codul mărfurilor – Codul TARIC

6/16

Codul mărfurilor – Codul (codurile) adițional(e) TARIC

6/17

Codul mărfurilor – Codul (codurile) adițional(e) național(e)

6/18

Total colete

6/19

Tipul mărfurilor”

| (c) | În capitolul 3, secțiunea 2, se adaugă următoarele note:






  Numărul notei | Descrierea notei |
| --- | --- | --- |
| „[52] | Aceste informații nu sunt necesare pentru trimiterile poștale. |
| [53] | Aceste informații nu sunt necesare:






  (a) | atunci când mărfurile sunt declarate pentru punerea în liberă circulație în cadrul regimului special pentru vânzările la distanță de bunuri importate din țări și teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE; sau |

(c)

În capitolul 3, secțiunea 2, se adaugă următoarele note:

Numărul notei

Descrierea notei

„[52]

Aceste informații nu sunt necesare pentru trimiterile poștale.

[53]

Aceste informații nu sunt necesare:

(a)

atunci când mărfurile sunt declarate pentru punerea în liberă circulație în cadrul regimului special pentru vânzările la distanță de bunuri importate din țări și teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE; sau

| (b) | atunci când mărfurile nu au caracter comercial, sunt trimise dintr-o țară terță de către o persoană particulară unei alte persoane particulare dintr-un stat membru și sunt scutite de TVA în temeiul articolului 1 din Directiva 2006/79/CE a Consiliului (*1). |
| --- | --- |

(b)

atunci când mărfurile nu au caracter comercial, sunt trimise dintr-o țară terță de către o persoană particulară unei alte persoane particulare dintr-un stat membru și sunt scutite de TVA în temeiul articolului 1 din Directiva 2006/79/CE a Consiliului (*1).

[54]

Aceste informații sunt necesare doar atunci când mărfurile sunt declarate pentru punerea în liberă circulație în cadrul regimului special pentru vânzările la distanță de bunuri importate din țări și teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE.

[55]

Aceste informații sunt necesare doar dacă declarația privește mărfurile menționate la articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1186/2009.

| 2. | Titlul II se modifică după cum urmează:






  (a) | în notele la elementul de date 1/6 („Numărul articolului de mărfuri”), textul „Coloanele A1-A3, B1-B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a-F1d, F2a-F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1-H6 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:” se înlocuiește cu textul „Coloanele A1-A3, B1-B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a-F1d, F2a-F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1-H7 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:”; |
| --- | --- | --- |

2.

Titlul II se modifică după cum urmează:

(a)

în notele la elementul de date 1/6 („Numărul articolului de mărfuri”), textul „Coloanele A1-A3, B1-B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a-F1d, F2a-F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1-H6 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:” se înlocuiește cu textul „Coloanele A1-A3, B1-B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a-F1d, F2a-F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1-H7 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:”;

| (b) | în notele la elementul de date 2/1 („Declarația simplificată/Documente precedente”), se adaugă următorul text:

  „
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

  Dacă declarația sumară de intrară și declarația vamală sunt depuse separat, utilizându-se codul unional relevant, a se introduce MRN corespunzător declarației sumare de intrare sau al oricărui alt document precedent.”; |
| --- | --- |

(b)

în notele la elementul de date 2/1 („Declarația simplificată/Documente precedente”), se adaugă următorul text:

„
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

Dacă declarația sumară de intrară și declarația vamală sunt depuse separat, utilizându-se codul unional relevant, a se introduce MRN corespunzător declarației sumare de intrare sau al oricărui alt document precedent.”;

| (c) | în notele la elementul de date 2/2 („Mențiuni speciale”), se adaugă următorul text:

  „
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

  Orice fel de informații furnizate de declarant care pot fi considerate utile pentru punerea în liberă circulație a articolului în cauză.”; |
| --- | --- |

(c)

în notele la elementul de date 2/2 („Mențiuni speciale”), se adaugă următorul text:

„
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

Orice fel de informații furnizate de declarant care pot fi considerate utile pentru punerea în liberă circulație a articolului în cauză.”;

| (d) | în notele la elementul de date 2/4 („Numărul de referință/UCR”), se adaugă următorul text:

  „
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

  Această rubrică poate fi folosită pentru indicarea codului de identificare al tranzacției, dacă mărfurile sunt declarate pentru punerea în liberă circulație în cadrul regimului special pentru vânzările la distanță de bunuri importate din țări și teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE.”; |
| --- | --- |

(d)

în notele la elementul de date 2/4 („Numărul de referință/UCR”), se adaugă următorul text:

„
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

Această rubrică poate fi folosită pentru indicarea codului de identificare al tranzacției, dacă mărfurile sunt declarate pentru punerea în liberă circulație în cadrul regimului special pentru vânzările la distanță de bunuri importate din țări și teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE.”;

| (e) | notele la elementul de date 3/1 („Exportatorul”) se modifică după cum urmează:






  1. | cuvintele „Toate coloanele relevante din tabelul cerințelor în materie de date utilizate:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloanele B1-B4, C1 și E1 din tabelul cerințelor în materie de date:”; |
| --- | --- | --- |

(e)

notele la elementul de date 3/1 („Exportatorul”) se modifică după cum urmează:

1.

cuvintele „Toate coloanele relevante din tabelul cerințelor în materie de date utilizate:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloanele B1-B4, C1 și E1 din tabelul cerințelor în materie de date:”;

| 2. | se adaugă următorul text:

  „
  Coloanele H6 și H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

  A se introduce numele complet și adresa completă a persoanei care expediază mărfurile, după cum se indică în contractul de transport de către partea care a comandat transportul.”; |
| --- | --- |

2.

se adaugă următorul text:

„
  Coloanele H6 și H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

A se introduce numele complet și adresa completă a persoanei care expediază mărfurile, după cum se indică în contractul de transport de către partea care a comandat transportul.”;

| (f) | în notele la elementul de date 3/17 („Declarantul”), cuvintele „Coloanele H1-H6 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloanele H1-H7 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:”; |
| --- | --- |

(f)

în notele la elementul de date 3/17 („Declarantul”), cuvintele „Coloanele H1-H6 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloanele H1-H7 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:”;

| (g) | în notele la elementul de date 3/18 („Nr. de identificare al declarantului”), cuvintele „Coloanele B1-B4, C1, G4, H1-H5 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloanele B1-B4, C1, G4, H1-H7 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:”; |
| --- | --- |

(g)

în notele la elementul de date 3/18 („Nr. de identificare al declarantului”), cuvintele „Coloanele B1-B4, C1, G4, H1-H5 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloanele B1-B4, C1, G4, H1-H7 și I1 din tabelul cerințelor în materie de date:”;

| (h) | în notele la elementul de date 3/40 („Nr. de identificare al referințelor fiscale suplimentare”), se adaugă următorul text:

  „Atunci când mărfurile sunt declarate pentru punerea în liberă circulație în cadrul regimului special pentru vânzările la distanță de bunuri importate din țări și teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE, se furnizează numărul special de TVA atribuit pentru utilizarea acestui regim.”; |
| --- | --- |

(h)

în notele la elementul de date 3/40 („Nr. de identificare al referințelor fiscale suplimentare”), se adaugă următorul text:

„Atunci când mărfurile sunt declarate pentru punerea în liberă circulație în cadrul regimului special pentru vânzările la distanță de bunuri importate din țări și teritorii terțe, prevăzut în titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 din Directiva 2006/112/CE, se furnizează numărul special de TVA atribuit pentru utilizarea acestui regim.”;

| (i) | notele la elementul de date 4/18 („Valoarea poștală”) se modifică după cum urmează:






  1. | cuvintele „Valoarea poștală” se înlocuiesc cu cuvântul „Valoarea”; |
| --- | --- | --- |

(i)

notele la elementul de date 4/18 („Valoarea poștală”) se modifică după cum urmează:

1.

cuvintele „Valoarea poștală” se înlocuiesc cu cuvântul „Valoarea”;

| 2. | cuvintele „Toate coloanele relevante din tabelul cerințelor în materie de date utilizate:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloana H6 din tabelul cerințelor în materie de date:”; |
| --- | --- |

2.

cuvintele „Toate coloanele relevante din tabelul cerințelor în materie de date utilizate:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloana H6 din tabelul cerințelor în materie de date:”;

| 3. | se adaugă următorul text:

  „
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

  Valoarea intrinsecă a mărfurilor per articol în moneda de facturare.”; |
| --- | --- |

3.

se adaugă următorul text:

„
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

Valoarea intrinsecă a mărfurilor per articol în moneda de facturare.”;

| (j) | notele la elementul de date 4/19 („Taxe poștale”) se modifică după cum urmează:






  1. | cuvintele „Taxe poștale” se înlocuiesc cu cuvintele „Costurile de transport până la destinația finală”; |
| --- | --- | --- |

(j)

notele la elementul de date 4/19 („Taxe poștale”) se modifică după cum urmează:

1.

cuvintele „Taxe poștale” se înlocuiesc cu cuvintele „Costurile de transport până la destinația finală”;

| 2. | cuvintele „Toate coloanele relevante din tabelul cerințelor în materie de date utilizate:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloana H6 din tabelul cerințelor în materie de date:”; |
| --- | --- |

2.

cuvintele „Toate coloanele relevante din tabelul cerințelor în materie de date utilizate:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloana H6 din tabelul cerințelor în materie de date:”;

| 3. | se adaugă următorul text:

  „
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

  Costurile de transport până la locul de destinație finală, în moneda de facturare.”; |
| --- | --- |

3.

se adaugă următorul text:

„
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

Costurile de transport până la locul de destinație finală, în moneda de facturare.”;

| (k) | în notele la elementul de date 6/8 („Descrierea mărfurilor”), cuvintele „Coloanele D3, G4, G5 și H6 din tabelul cerințelor în materie de date:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloanele D3, G4, G5, H6 și H7 din tabelul cerințelor în materie de date:”; |
| --- | --- |

(k)

în notele la elementul de date 6/8 („Descrierea mărfurilor”), cuvintele „Coloanele D3, G4, G5 și H6 din tabelul cerințelor în materie de date:” se înlocuiesc cu cuvintele „Coloanele D3, G4, G5, H6 și H7 din tabelul cerințelor în materie de date:”;

| (l) | în notele la elementul de date 6/14 („Codul mărfurilor – codul din Nomenclatura combinată”), se adaugă următorul text:

  „
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

  A se introduce codul de șase cifre din nomenclatura Sistemului armonizat pentru mărfurile declarate.” |
| --- | --- |

(l)

în notele la elementul de date 6/14 („Codul mărfurilor – codul din Nomenclatura combinată”), se adaugă următorul text:

„
  Coloana H7 din tabelul cerințelor în materie de date:

A se introduce codul de șase cifre din nomenclatura Sistemului armonizat pentru mărfurile declarate.”

---

(*1)  Directiva 2006/79/CE a Consiliului din 5 octombrie 2006 privind scutirea de impozit la import pentru loturile mici de bunuri cu caracter necomercial din țări terțe (JO L 286, 17.10.2006, p. 15).”

---

DECIZII

| 5.7.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 181/13

---

DECIZIA (UE) 2019/1144 A COMISIEI

din 17 decembrie 2018

privind ajutorul de stat SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN) pus în aplicare de România în favoarea Oltchim SA

[notificată cu numărul C(2018) 8592]

(Numai textul în limba română este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | La 17 iulie 2009, autoritățile române au notificat Comisiei conversia planificată în acțiuni a unei datorii publice a societății Oltchim S.A. („Oltchim”). La 7 martie 2012, prin Decizia 2013/246/UE a Comisiei (2) în cazul SA.29041 – Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Decizia Comisiei din 2012”), Comisia a concluzionat că respectiva conversie a datoriei în valoare de 1,049 miliarde RON (231 de milioane EUR) nu a implicat un ajutor de stat. Concluzia s-a bazat pe angajamentul ferm al guvernului român de a privatiza integral Oltchim, inclusiv întregul pachet de acțiuni care revine autorităților publice după conversia datoriei. |
| --- | --- |

(1)

La 17 iulie 2009, autoritățile române au notificat Comisiei conversia planificată în acțiuni a unei datorii publice a societății Oltchim S.A. („Oltchim”). La 7 martie 2012, prin Decizia 2013/246/UE a Comisiei (2) în cazul SA.29041 – Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea („Decizia Comisiei din 2012”), Comisia a concluzionat că respectiva conversie a datoriei în valoare de 1,049 miliarde RON (231 de milioane EUR) nu a implicat un ajutor de stat. Concluzia s-a bazat pe angajamentul ferm al guvernului român de a privatiza integral Oltchim, inclusiv întregul pachet de acțiuni care revine autorităților publice după conversia datoriei.

2

Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

| (2) | După tentativa eșuată de privatizare a Oltchim, autoritățile române au contactat Comisia în octombrie 2012 în vederea pregătirii notificării formale a ajutorului pentru salvarea Oltchim (înregistrat cu numărul de referință SA.35558). |
| --- | --- |

(2)

După tentativa eșuată de privatizare a Oltchim, autoritățile române au contactat Comisia în octombrie 2012 în vederea pregătirii notificării formale a ajutorului pentru salvarea Oltchim (înregistrat cu numărul de referință SA.35558).

| (3) | În noiembrie 2012, presa a relatat că autoritățile române au încheiat un acord cu băncile creditoare ale Oltchim în scopul de a finanța reluarea producției Oltchim. În acest context, Comisia a decis deschiderea unui caz ex officio, înregistrat cu numărul de referință SA.36086 și, prin scrisoarea din 18 ianuarie 2013, a solicitat României să furnizeze informații. România a răspuns acestei solicitări la 7 februarie 2013. Comisia a solicitat informații suplimentare la 18 februarie 2013, iar România a răspuns la 11 martie 2013. România a furnizat informații suplimentare în cadrul unei reuniuni din iunie 2013 și prin scrisoarea din 25 septembrie 2013. |
| --- | --- |

(3)

În noiembrie 2012, presa a relatat că autoritățile române au încheiat un acord cu băncile creditoare ale Oltchim în scopul de a finanța reluarea producției Oltchim. În acest context, Comisia a decis deschiderea unui caz ex officio, înregistrat cu numărul de referință SA.36086 și, prin scrisoarea din 18 ianuarie 2013, a solicitat României să furnizeze informații. România a răspuns acestei solicitări la 7 februarie 2013. Comisia a solicitat informații suplimentare la 18 februarie 2013, iar România a răspuns la 11 martie 2013. România a furnizat informații suplimentare în cadrul unei reuniuni din iunie 2013 și prin scrisoarea din 25 septembrie 2013.

ex officio

| (4) | Prin scrisorile din 5 august 2014, 16 octombrie 2014 și 3 martie 2015, Comisia a solicitat informații suplimentare, la care România a răspuns la 15 septembrie 2014, 26 noiembrie 2014, 26 martie 2015 și, respectiv, 16 aprilie 2015. La 11 mai 2015, Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care România le-a furnizat în cadrul unei reuniuni desfășurate la 26 mai 2015 și prin scrisorile din 10 iunie 2015 și 25 iunie 2015. La 3 septembrie 2015, Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care autoritățile române le-au prezentat la 10 septembrie 2015. România a furnizat, de asemenea, în mod spontan informații la 22 octombrie 2015 și a solicitat organizarea unor reuniuni, care au avut loc la 23 octombrie 2015 și 22 ianuarie 2016. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisorile din 5 august 2014, 16 octombrie 2014 și 3 martie 2015, Comisia a solicitat informații suplimentare, la care România a răspuns la 15 septembrie 2014, 26 noiembrie 2014, 26 martie 2015 și, respectiv, 16 aprilie 2015. La 11 mai 2015, Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care România le-a furnizat în cadrul unei reuniuni desfășurate la 26 mai 2015 și prin scrisorile din 10 iunie 2015 și 25 iunie 2015. La 3 septembrie 2015, Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care autoritățile române le-au prezentat la 10 septembrie 2015. România a furnizat, de asemenea, în mod spontan informații la 22 octombrie 2015 și a solicitat organizarea unor reuniuni, care au avut loc la 23 octombrie 2015 și 22 ianuarie 2016.

| (5) | Prin scrisoarea din 8 aprilie 2016, Comisia a informat România că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în cazul SA.36086. Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 8 aprilie 2016, Comisia a informat România că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în cazul SA.36086. Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul în cauză.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (6) | Comisia a primit observații inițiale din partea României (15 iunie 2016) și din partea a patru părți interesate. Observațiile terților au fost transmise României, căreia i s-a oferit posibilitatea de a răspunde; comentariile acesteia au fost primite prin scrisoarea din 28 noiembrie 2016. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a primit observații inițiale din partea României (15 iunie 2016) și din partea a patru părți interesate. Observațiile terților au fost transmise României, căreia i s-a oferit posibilitatea de a răspunde; comentariile acesteia au fost primite prin scrisoarea din 28 noiembrie 2016.

| (7) | Prin scrisoarea din 29 iulie 2016, România a propus o modificare a procesului de vânzare a Oltchim în scopul realizării discontinuității economice. Autoritățile române au furnizat informații suplimentare (la 14 septembrie 2016, 4 noiembrie 2016 și 5 decembrie 2016) și au modificat termenii procesului de vânzare inițial. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 29 iulie 2016, România a propus o modificare a procesului de vânzare a Oltchim în scopul realizării discontinuității economice. Autoritățile române au furnizat informații suplimentare (la 14 septembrie 2016, 4 noiembrie 2016 și 5 decembrie 2016) și au modificat termenii procesului de vânzare inițial.

| (8) | În urma schimburile menționate mai sus, firma de consultanță AT Kearney, în calitate de reprezentant al Oltchim („vânzătorul”) a prezentat rapoarte succesive privind evoluția vânzării activelor Oltchim, la 27 ianuarie 2017, 4 aprilie 2017, 25 iulie 2017, 15 septembrie 2017, 21 noiembrie 2017, 18 ianuarie 2018 și 16 iulie 2018 (4). |
| --- | --- |

(8)

În urma schimburile menționate mai sus, firma de consultanță AT Kearney, în calitate de reprezentant al Oltchim („vânzătorul”) a prezentat rapoarte succesive privind evoluția vânzării activelor Oltchim, la 27 ianuarie 2017, 4 aprilie 2017, 25 iulie 2017, 15 septembrie 2017, 21 noiembrie 2017, 18 ianuarie 2018 și 16 iulie 2018 (4).

4

| (9) | În cursul procesului de vânzare, o serie de terți au formulat intervenții, iar autoritățile române au furnizat observații cu privire la fiecare dintre aceste intervenții. |
| --- | --- |

(9)

În cursul procesului de vânzare, o serie de terți au formulat intervenții, iar autoritățile române au furnizat observații cu privire la fiecare dintre aceste intervenții.

| (10) | La 26 ianuarie 2018, o cerere suplimentară de informații a fost trimisă României, care a răspuns la aceasta la 16 mai 2018. |
| --- | --- |

(10)

La 26 ianuarie 2018, o cerere suplimentară de informații a fost trimisă României, care a răspuns la aceasta la 16 mai 2018.

2.   CONTEXT

CONTEXT

2.1.   Beneficiar

Beneficiar

| (11) | Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține în societate un pachet de control de 54,8 %. |
| --- | --- |

(11)

Oltchim este una dintre cele mai mari societăți petrochimice din România și din sud-estul Europei. Statul român (în prezent prin Ministerul Economiei) deține în societate un pachet de control de 54,8 %.

| (12) | Oltchim produce în principal sodă caustică lichidă, oxid de propilenă, polioli, plastifianți și oxo-alcooli. Oltchim este cel mai mare producător de sodă caustică lichidă de pe piața europeană (o cotă de piață de 41 % pe piața UE în 2015), singurul producător de sodă caustică perle din Europa Centrală, precum și singurul producător de policlorură de vinil și de polieteri din România și al treilea din Europa. Societatea exportă peste 74 % din producția sa în interiorul și în afara Europei (5). |
| --- | --- |

(12)

Oltchim produce în principal sodă caustică lichidă, oxid de propilenă, polioli, plastifianți și oxo-alcooli. Oltchim este cel mai mare producător de sodă caustică lichidă de pe piața europeană (o cotă de piață de 41 % pe piața UE în 2015), singurul producător de sodă caustică perle din Europa Centrală, precum și singurul producător de policlorură de vinil și de polieteri din România și al treilea din Europa. Societatea exportă peste 74 % din producția sa în interiorul și în afara Europei (5).

5

| (13) | Oltchim este principalul angajator industrial în Vâlcea, o regiune din România care beneficiază de asistență în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. În 2015, Oltchim avea 2 208 salariați, dintre care 1 982 la combinatul din Râmnicu Vâlcea și 226 la Divizia Petrochimică Bradu din Pitești. |
| --- | --- |

(13)

Oltchim este principalul angajator industrial în Vâlcea, o regiune din România care beneficiază de asistență în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. În 2015, Oltchim avea 2 208 salariați, dintre care 1 982 la combinatul din Râmnicu Vâlcea și 226 la Divizia Petrochimică Bradu din Pitești.

2.2.   Faptele

Faptele

2.2.1.   Datoria publică a Oltchim și tentativele de privatizare eșuate (1995-2011)

Datoria publică a Oltchim și tentativele de privatizare eșuate (1995-2011)

| (14) | Oltchim are un lung istoric de dificultăți economice. În perioada 1995-2000, Oltchim a contractat o serie de împrumuturi comerciale, garantate prin garanții guvernamentale. Oltchim nu a putut să ramburseze împrumuturile, iar băncile au solicitat garanțiile guvernamentale. În 2002, Ministerul Finațelor a transferat datoria Oltchim rezultată din garanțiile guvernamentale către agenția română pentru privatizare (Autoritatea pentru Administrarea Activelor Statului – „AAAS” (6)). Ministerul Finanțelor a continuat să realizeze plăți în contul garanțiilor guvernamentale până în decembrie 2006 și, de asemenea, a transferat către AAAS toate creanțele rezultate în urma plăților ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate. |
| --- | --- |

(14)

Oltchim are un lung istoric de dificultăți economice. În perioada 1995-2000, Oltchim a contractat o serie de împrumuturi comerciale, garantate prin garanții guvernamentale. Oltchim nu a putut să ramburseze împrumuturile, iar băncile au solicitat garanțiile guvernamentale. În 2002, Ministerul Finațelor a transferat datoria Oltchim rezultată din garanțiile guvernamentale către agenția română pentru privatizare (Autoritatea pentru Administrarea Activelor Statului – „AAAS” (6)). Ministerul Finanțelor a continuat să realizeze plăți în contul garanțiilor guvernamentale până în decembrie 2006 și, de asemenea, a transferat către AAAS toate creanțele rezultate în urma plăților ulterioare efectuate în baza garanțiilor activate.

6

| (15) | În perioada 2007-2012, situația financiară a Oltchim s-a deteriorat, conturile sale financiare indicând în mod sistematic pierderi operaționale în creștere, acumulări de pierderi și fonduri proprii negative. La 31 decembrie 2012 (înainte de a intra în insolvență), conturile financiare ale Oltchim au indicat o pierdere operațională de 62,9 milioane EUR, o pierdere netă de 127,8 milioane EUR și pierderi acumulate de 383 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(15)

În perioada 2007-2012, situația financiară a Oltchim s-a deteriorat, conturile sale financiare indicând în mod sistematic pierderi operaționale în creștere, acumulări de pierderi și fonduri proprii negative. La 31 decembrie 2012 (înainte de a intra în insolvență), conturile financiare ale Oltchim au indicat o pierdere operațională de 62,9 milioane EUR, o pierdere netă de 127,8 milioane EUR și pierderi acumulate de 383 de milioane EUR.

| (16) | România a încercat de mai multe ori să privatizeze Oltchim (în 2001, 2003, 2006, 2007 și 2008), însă toate tentativele au eșuat. |
| --- | --- |

(16)

România a încercat de mai multe ori să privatizeze Oltchim (în 2001, 2003, 2006, 2007 și 2008), însă toate tentativele au eșuat.

| (17) | Mai precis, în 2001, statul a negociat și a semnat un acord de vânzare a 53,2 % din acțiuni cu societatea canadiană de exploatare minieră Exall Resources. Întrucât cumpărătorul nu a plătit valoarea acțiunilor (10 milioane USD, însemnând aproximativ 8,9 milioane EUR (7)) și nu a garantat investițiile tehnologice și de mediu promise, acordul nu a mai fost executat (8). În 2002, statul a decis să încerce lansarea unei noi cereri de oferte pentru privatizare, optând pentru conversia în acțiuni a datoriei către AVAS (precursor al AAAS). Cu toate acestea, termenul pentru depunerea ofertelor a fost amânat de două ori și, având în vedere opoziția unui potențial investitor și a acționarilor minoritari, inclusiv prin acțiuni în instanță, oferta a fost revocată în 2003 (9). Ulterior, după revocarea în 2006 a conversiei datoriei aprobate inițial în 2003, autoritățile române au încercat din nou să privatizeze Oltchim, împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, niciun investitor nu a fost interesat să cumpere Oltchim în astfel de condiții (10). |
| --- | --- |

(17)

Mai precis, în 2001, statul a negociat și a semnat un acord de vânzare a 53,2 % din acțiuni cu societatea canadiană de exploatare minieră Exall Resources. Întrucât cumpărătorul nu a plătit valoarea acțiunilor (10 milioane USD, însemnând aproximativ 8,9 milioane EUR (7)) și nu a garantat investițiile tehnologice și de mediu promise, acordul nu a mai fost executat (8). În 2002, statul a decis să încerce lansarea unei noi cereri de oferte pentru privatizare, optând pentru conversia în acțiuni a datoriei către AVAS (precursor al AAAS). Cu toate acestea, termenul pentru depunerea ofertelor a fost amânat de două ori și, având în vedere opoziția unui potențial investitor și a acționarilor minoritari, inclusiv prin acțiuni în instanță, oferta a fost revocată în 2003 (9). Ulterior, după revocarea în 2006 a conversiei datoriei aprobate inițial în 2003, autoritățile române au încercat din nou să privatizeze Oltchim, împreună cu datoria, în 2006 și 2008. Cu toate acestea, potrivit autorităților române, niciun investitor nu a fost interesat să cumpere Oltchim în astfel de condiții (10).

7

8

9

10

2.2.2.   Decizia Comisiei din 2012

Decizia Comisiei din 2012

| (18) | Prin Decizia Comisiei din 2012, Comisia a decis că conversia planificată în acțiuni a datoriei față de AAAS în valoare de 1,049 miliarde RON (11) (aproximativ 231 de milioane EUR) nu a implicat ajutor de stat. Această decizie s-a bazat pe angajamentul ferm al României de a privatiza integral acțiunile publice rezultate ca urmare a conversiei datoriei până cel târziu la finalul lunii mai 2012, astfel cum a fost exprimat în două scrisori din partea prim-miniștrilor respectivi de la acel moment (12). |
| --- | --- |

(18)

Prin Decizia Comisiei din 2012, Comisia a decis că conversia planificată în acțiuni a datoriei față de AAAS în valoare de 1,049 miliarde RON (11) (aproximativ 231 de milioane EUR) nu a implicat ajutor de stat. Această decizie s-a bazat pe angajamentul ferm al României de a privatiza integral acțiunile publice rezultate ca urmare a conversiei datoriei până cel târziu la finalul lunii mai 2012, astfel cum a fost exprimat în două scrisori din partea prim-miniștrilor respectivi de la acel moment (12).

11

12

| (19) | Comisia a adoptat această opinie după ce a analizat în mod critic rapoartele elaborate de consultanți independenți (13) și prezentate de autoritățile române în cursul procedurilor. Rapoartele respective au comparat încasările în urma unei lichidări a societății Oltchim cu cele din urma unei privatizări. În scenariul de lichidare, valoarea activelor Oltchim a fost estimată la 692 055 000 RON (152,2 milioane EUR), incluzând 264 119 000 RON pentru activele grevate de sarcini și 427 936 000 RON pentru activele negrevate de sarcini (14). |
| --- | --- |

(19)

Comisia a adoptat această opinie după ce a analizat în mod critic rapoartele elaborate de consultanți independenți (13) și prezentate de autoritățile române în cursul procedurilor. Rapoartele respective au comparat încasările în urma unei lichidări a societății Oltchim cu cele din urma unei privatizări. În scenariul de lichidare, valoarea activelor Oltchim a fost estimată la 692 055 000 RON (152,2 milioane EUR), incluzând 264 119 000 RON pentru activele grevate de sarcini și 427 936 000 RON pentru activele negrevate de sarcini (14).

13

14

| (20) | Conform raportului Raiffeisen din 2011, în scenariul de lichidare AAAS ar fi încasat aproximativ 105,4 milioane RON (aproximativ 23 de milioane EUR), reprezentând 12 % din creanța sa totală. |
| --- | --- |

(20)

Conform raportului Raiffeisen din 2011, în scenariul de lichidare AAAS ar fi încasat aproximativ 105,4 milioane RON (aproximativ 23 de milioane EUR), reprezentând 12 % din creanța sa totală.

| (21) | Această sumă a fost comparată cu valoarea creanței AAAS într-un scenariu de conversie a datoriei plus privatizare. În acest scenariu, în funcție de metoda utilizată pentru estimarea valorii întreprinderii, valoarea de piață estimată a Oltchim a fost cuprinsă între 28 de milioane EUR și 97 de milioane EUR. După conversia datoriei sale în acțiuni și privatizarea ulterioară a Oltchim, AAAS ar obține o sumă cuprinsă între 22,9 milioane EUR și 79,5 milioane EUR (15). |
| --- | --- |

(21)

Această sumă a fost comparată cu valoarea creanței AAAS într-un scenariu de conversie a datoriei plus privatizare. În acest scenariu, în funcție de metoda utilizată pentru estimarea valorii întreprinderii, valoarea de piață estimată a Oltchim a fost cuprinsă între 28 de milioane EUR și 97 de milioane EUR. După conversia datoriei sale în acțiuni și privatizarea ulterioară a Oltchim, AAAS ar obține o sumă cuprinsă între 22,9 milioane EUR și 79,5 milioane EUR (15).

15

| (22) | Având în vedere această comparație, Comisia a concluzionat următoarele: „Dacă societatea este privatizată integral la scurt timp după conversia datoriei, măsura notificată (conversia datoriei, urmată de privatizarea integrală) nu implică niciun avantaj pentru societatea Oltchim, permițând creditorului public AVAS [AAAS] să recupereze mai mult decât în cazul în care acesta ar hotărî să lichideze societatea. În această privință, Comisia ia act de angajamentul asumat de autoritățile române la acel moment de a privatiza integral societatea până la data de 31 mai 2012” (16). |
| --- | --- |

(22)

Având în vedere această comparație, Comisia a concluzionat următoarele: „Dacă societatea este privatizată integral la scurt timp după conversia datoriei, măsura notificată (conversia datoriei, urmată de privatizarea integrală) nu implică niciun avantaj pentru societatea Oltchim, permițând creditorului public AVAS [AAAS] să recupereze mai mult decât în cazul în care acesta ar hotărî să lichideze societatea. În această privință, Comisia ia act de angajamentul asumat de autoritățile române la acel moment de a privatiza integral societatea până la data de 31 mai 2012” (16).

16

| (23) | Cu toate acestea, Oltchim nu a pus în aplicare conversia în acțiuni a datoriei AAAS, astfel cum a fost aprobată prin Decizia Comisiei din 2012. Producția a fost doar suspendată în august 2012, în urma refuzului principalului furnizor de energie electrică al societății Oltchim, Electrica S.A. („Electrica”), de a furniza servicii fără a fi plătită. |
| --- | --- |

(23)

Cu toate acestea, Oltchim nu a pus în aplicare conversia în acțiuni a datoriei AAAS, astfel cum a fost aprobată prin Decizia Comisiei din 2012. Producția a fost doar suspendată în august 2012, în urma refuzului principalului furnizor de energie electrică al societății Oltchim, Electrica S.A. („Electrica”), de a furniza servicii fără a fi plătită.

| (24) | Imediat după încetarea activității Oltchim, autoritățile române au început să transmită semnale clare publicului cu privire la disponibilitatea acestora de a depune toate eforturile posibile de a salva Oltchim. Cu doar câteva zile înainte de data privatizării, ministrul român al economiei a indicat că producția Oltchim ar putea fi reluată într-un interval de 2-4 săptămâni. Potrivit declarației sale, acesta a „discutat cu conducerea combinatului, care are un plan de redeschidere treptată a instalațiilor” (17). |
| --- | --- |

(24)

Imediat după încetarea activității Oltchim, autoritățile române au început să transmită semnale clare publicului cu privire la disponibilitatea acestora de a depune toate eforturile posibile de a salva Oltchim. Cu doar câteva zile înainte de data privatizării, ministrul român al economiei a indicat că producția Oltchim ar putea fi reluată într-un interval de 2-4 săptămâni. Potrivit declarației sale, acesta a „discutat cu conducerea combinatului, care are un plan de redeschidere treptată a instalațiilor” (17).

17

| (25) | La 22 septembrie 2012, procesul de privatizare a eșuat, pe rolul instanțelor naționale aflându-se câteva cauze legate de procesul de privatizare (18). |
| --- | --- |

(25)

La 22 septembrie 2012, procesul de privatizare a eșuat, pe rolul instanțelor naționale aflându-se câteva cauze legate de procesul de privatizare (18).

18

2.2.3.   Situația Oltchim după privatizarea eșuată din 22 septembrie 2012

Situația Oltchim după privatizarea eșuată din 22 septembrie 2012

| (26) | După privatizarea eșuată, situația financiară a Oltchim a continuat să se deterioreze. În perioada imediat următoare privatizării eșuate, autoritățile române și-au reiterat disponibilitatea de a face tot ceea ce este necesar pentru a salva Oltchim (19). |
| --- | --- |

(26)

După privatizarea eșuată, situația financiară a Oltchim a continuat să se deterioreze. În perioada imediat următoare privatizării eșuate, autoritățile române și-au reiterat disponibilitatea de a face tot ceea ce este necesar pentru a salva Oltchim (19).

19

| (27) | La 1 octombrie 2012, a fost prevăzută o nouă strategie pentru pregătirea activității Oltchim, inclusiv acordarea de sprijin financiar sub formă de ajutor de salvare. Într-un articol de presă din perioada respectivă, prim-ministrul român de la acel moment a arătat că procedura de privatizare a eșuat și a adăugat că „trebuie să explicăm astăzi planul de rezervă pentru reluarea activităților, salvarea locurilor de muncă și pregătirea unei noi proceduri de privatizare, în condiții foarte diferite, considerabil îmbunătățite” (20). În aceeași ordine de idei, prim-ministrul a anunțat un acord viitor cu diverși creditori pentru salvarea companiei: „Planul de relansare a Oltchim va fi prezentat joi și va prevedea pașii următori privind combinatul vâlcean [...] Ministrul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri [...] și Ministrul Finanțelor vor începe să discute oficial cu toți creditorii principali, AVAS, Electrica și cele trei bănci care sunt principalii creditori ai Oltchim: BCR, Banca Transilvania și CEC. Împreună cu aceștia vom prezenta joi planul de relansare a Oltchim, care să prevadă foarte clar pașii necesari pentru un nou mod de management la Oltchim, pentru finanțarea repornirii producției, pentru perioada de timp în care se reia activitatea, plata salariilor restante și pregătirea pentru o privatizare care o să aibă loc cel mai probabil în cursul anului 2013, în alte condiții decât cele în care s-a desfășurat în acest moment” (21). |
| --- | --- |

(27)

La 1 octombrie 2012, a fost prevăzută o nouă strategie pentru pregătirea activității Oltchim, inclusiv acordarea de sprijin financiar sub formă de ajutor de salvare. Într-un articol de presă din perioada respectivă, prim-ministrul român de la acel moment a arătat că procedura de privatizare a eșuat și a adăugat că „trebuie să explicăm astăzi planul de rezervă pentru reluarea activităților, salvarea locurilor de muncă și pregătirea unei noi proceduri de privatizare, în condiții foarte diferite, considerabil îmbunătățite” (20). În aceeași ordine de idei, prim-ministrul a anunțat un acord viitor cu diverși creditori pentru salvarea companiei: „Planul de relansare a Oltchim va fi prezentat joi și va prevedea pașii următori privind combinatul vâlcean [...] Ministrul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri [...] și Ministrul Finanțelor vor începe să discute oficial cu toți creditorii principali, AVAS, Electrica și cele trei bănci care sunt principalii creditori ai Oltchim: BCR, Banca Transilvania și CEC. Împreună cu aceștia vom prezenta joi planul de relansare a Oltchim, care să prevadă foarte clar pașii necesari pentru un nou mod de management la Oltchim, pentru finanțarea repornirii producției, pentru perioada de timp în care se reia activitatea, plata salariilor restante și pregătirea pentru o privatizare care o să aibă loc cel mai probabil în cursul anului 2013, în alte condiții decât cele în care s-a desfășurat în acest moment” (21).

20

21

| (28) | La 17 octombrie 2012, un secretar de stat din Ministerului Economiei a declarat presei că anumite secții ale Oltchim urmau să fie redeschise în câteva zile și că guvernul intenționează să acorde un ajutor de salvare în valoare de 20 de milioane EUR în favoarea Oltchim (22). |
| --- | --- |

(28)

La 17 octombrie 2012, un secretar de stat din Ministerului Economiei a declarat presei că anumite secții ale Oltchim urmau să fie redeschise în câteva zile și că guvernul intenționează să acorde un ajutor de salvare în valoare de 20 de milioane EUR în favoarea Oltchim (22).

22

| (29) | La 24 octombrie 2012, Oltchim a reușit să își reia producția ca urmare a modificării condițiilor comerciale acordate societății de doi furnizori publici (CET Govora și Compania Națională a Sării Salrom) (23):






  — | CET Govora a semnat cu Oltchim un nou contract de furnizare a energiei electrice la 15 septembrie 2012, ulterior acceptând să livreze un volum mai mare de energie electrică (inițial de la 25 octombrie 2012, apoi de la 12 noiembrie 2012) și să furnizeze în continuare energie electrică de la 1 ianuarie 2013. Aceste modificări ale relației contractuale cu Oltchim par să fi fost efectuate în punerea în aplicare a mai multor hotărâri (24) luate de Consiliul Județean Vâlcea pentru a se asigura aprovizionarea cu energie electrică a Oltchim. |
| --- | --- | --- |

(29)

La 24 octombrie 2012, Oltchim a reușit să își reia producția ca urmare a modificării condițiilor comerciale acordate societății de doi furnizori publici (CET Govora și Compania Națională a Sării Salrom) (23):

23

—

CET Govora a semnat cu Oltchim un nou contract de furnizare a energiei electrice la 15 septembrie 2012, ulterior acceptând să livreze un volum mai mare de energie electrică (inițial de la 25 octombrie 2012, apoi de la 12 noiembrie 2012) și să furnizeze în continuare energie electrică de la 1 ianuarie 2013. Aceste modificări ale relației contractuale cu Oltchim par să fi fost efectuate în punerea în aplicare a mai multor hotărâri (24) luate de Consiliul Județean Vâlcea pentru a se asigura aprovizionarea cu energie electrică a Oltchim.

24

| — | Compania Națională a Sării Salrom („Salrom”) a acceptat amânarea plăților pentru livrările sale. |
| --- | --- |

—

Compania Națională a Sării Salrom („Salrom”) a acceptat amânarea plăților pentru livrările sale.

| (30) | La 15 noiembrie 2012, ministrul economiei a făcut declarații către presă cu privire la angajamentul guvernului de a menține Oltchim în viață: „Ideea insolvenței iese din discuție atâta vreme cât există acest acord cu principalii creditori. Acesta este și motivul pentru care am încheiat un acord de reorganizare, restructurare controlată cu marii creditori ai Oltchim. Adică să nu ne trezim mâine, poimâine, cu marii creditori – bănci, creditori privați, traderi, furnizori de materii prime – că cer insolvența Oltchim. Pe noi ne interesează ca prin acest acord să putem să repornim, să viabilizăm, să restructurăm Oltchim controlat, cu acordul creditorilor” (25). |
| --- | --- |

(30)

La 15 noiembrie 2012, ministrul economiei a făcut declarații către presă cu privire la angajamentul guvernului de a menține Oltchim în viață: „Ideea insolvenței iese din discuție atâta vreme cât există acest acord cu principalii creditori. Acesta este și motivul pentru care am încheiat un acord de reorganizare, restructurare controlată cu marii creditori ai Oltchim. Adică să nu ne trezim mâine, poimâine, cu marii creditori – bănci, creditori privați, traderi, furnizori de materii prime – că cer insolvența Oltchim. Pe noi ne interesează ca prin acest acord să putem să repornim, să viabilizăm, să restructurăm Oltchim controlat, cu acordul creditorilor” (25).

25

| (31) | La 23 noiembrie 2012, Ministerul Finanțelor, Ministerul Economiei, Ministerul Transporturilor și Infrastructurii, AAAS și OPSPI (26) au semnat un memorandum de înțelegere („memorandumul”) cu creditorii Oltchim, și anume diverse bănci private și de stat, precum și întreprinderi de stat, cum ar fi Electrica, Salrom, CFR Marfă SA. Părțile la memorandum au convenit ca, până cel târziu la 1 ianuarie 2013, Ministerul Economiei și OPSPI să înregistreze o societate cu scop special, fără datorii, cu capital integral de stat (Oltchim SPV), astfel încât băncile să poată furniza în condiții de siguranță sprijinul financiar necesar pentru reluarea producției la Oltchim. În acest sens, prin Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 59/2012, guvernul a mandatat Ministerul Economiei să înceapă procedurile prevăzute de lege pentru înființarea unei societăți cu scop special (SPV). |
| --- | --- |

(31)

La 23 noiembrie 2012, Ministerul Finanțelor, Ministerul Economiei, Ministerul Transporturilor și Infrastructurii, AAAS și OPSPI (26) au semnat un memorandum de înțelegere („memorandumul”) cu creditorii Oltchim, și anume diverse bănci private și de stat, precum și întreprinderi de stat, cum ar fi Electrica, Salrom, CFR Marfă SA. Părțile la memorandum au convenit ca, până cel târziu la 1 ianuarie 2013, Ministerul Economiei și OPSPI să înregistreze o societate cu scop special, fără datorii, cu capital integral de stat (Oltchim SPV), astfel încât băncile să poată furniza în condiții de siguranță sprijinul financiar necesar pentru reluarea producției la Oltchim. În acest sens, prin Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 59/2012, guvernul a mandatat Ministerul Economiei să înceapă procedurile prevăzute de lege pentru înființarea unei societăți cu scop special (SPV).

26

| (32) | Cu toate acestea, deși memorandumul și obiectivele sale au fost menținute, Ministerul Economiei a renunțat temporar la planurile de înființare în scurt timp a societății cu scop special Oltchim. În schimb, la 30 ianuarie 2013, Oltchim, la cererea sa, a inițiat procedura de insolvență reglementată prin Legea nr. 85/2006 („Legea privind procedura insolvenței”). |
| --- | --- |

(32)

Cu toate acestea, deși memorandumul și obiectivele sale au fost menținute, Ministerul Economiei a renunțat temporar la planurile de înființare în scurt timp a societății cu scop special Oltchim. În schimb, la 30 ianuarie 2013, Oltchim, la cererea sa, a inițiat procedura de insolvență reglementată prin Legea nr. 85/2006 („Legea privind procedura insolvenței”).

2.2.4.   Procedura de insolvență a Oltchim cu începere de la 30 ianuarie 2013

Procedura de insolvență a Oltchim cu începere de la 30 ianuarie 2013

2.2.4.1.   Cadrul juridic: Legea privind procedura insolvenței

Cadrul juridic: Legea privind procedura insolvenței

| (33) | Legea privind procedura insolvenței prevede o procedură colectivă pentru acoperirea pasivelor unui debitor aflat în insolvență. |
| --- | --- |

(33)

Legea privind procedura insolvenței prevede o procedură colectivă pentru acoperirea pasivelor unui debitor aflat în insolvență.

| (34) | În momentul în care o societate începe o procedură de insolvență colectivă, puterea de decizie asupra activităților administrative ale societății respective trece de la acționari la un administrator special, care ar trebui să acționeze în interesul societății (27). După retragerea dreptului de administrare, societatea este reprezentată și condusă de un administrator judiciar sau de un lichidator, în funcție de opțiunea aleasă. Mandatul administratorului special este redus ulterior la reprezentarea interesului acționarilor. |
| --- | --- |

(34)

În momentul în care o societate începe o procedură de insolvență colectivă, puterea de decizie asupra activităților administrative ale societății respective trece de la acționari la un administrator special, care ar trebui să acționeze în interesul societății (27). După retragerea dreptului de administrare, societatea este reprezentată și condusă de un administrator judiciar sau de un lichidator, în funcție de opțiunea aleasă. Mandatul administratorului special este redus ulterior la reprezentarea interesului acționarilor.

27

| (35) | Adunarea generală a acționarilor numește administratorul special care trebuie să fie aprobat de către instanță (un așa-numit administrator judiciar). În termenul stabilit de judecătorul sindic (un judecător cu atribuții speciale în procedurile de faliment sau insolvență), administratorul judiciar sau lichidatorul întocmește și prezintă judecătorului sindic un raport cu privire la motivele și circumstanțele care au condus la insolvabilitatea debitorului (28). Raportul precizează dacă există posibilitatea de reorganizare a activității debitorului sau motivele care nu permit reorganizarea sa. În acest din urmă caz, administratorul judiciar ar trebui să propună intrarea în faliment. În cazul în care administratorul judiciar arată că activitatea debitorului poate fi redresată pe baza unui plan de reorganizare judiciară („planul de reorganizare” sau „planul”), acesta va trebui să precizeze cine elaborează planul de reorganizare (debitorul sau administratorul judiciar, singur sau împreună cu unul sau mai mulți creditori). |
| --- | --- |

(35)

Adunarea generală a acționarilor numește administratorul special care trebuie să fie aprobat de către instanță (un așa-numit administrator judiciar). În termenul stabilit de judecătorul sindic (un judecător cu atribuții speciale în procedurile de faliment sau insolvență), administratorul judiciar sau lichidatorul întocmește și prezintă judecătorului sindic un raport cu privire la motivele și circumstanțele care au condus la insolvabilitatea debitorului (28). Raportul precizează dacă există posibilitatea de reorganizare a activității debitorului sau motivele care nu permit reorganizarea sa. În acest din urmă caz, administratorul judiciar ar trebui să propună intrarea în faliment. În cazul în care administratorul judiciar arată că activitatea debitorului poate fi redresată pe baza unui plan de reorganizare judiciară („planul de reorganizare” sau „planul”), acesta va trebui să precizeze cine elaborează planul de reorganizare (debitorul sau administratorul judiciar, singur sau împreună cu unul sau mai mulți creditori).

28

| (36) | De la data deschiderii procedurii, toate creanțele creditorilor se suspendă și nu pot fi inițiate unele noi (29). Toți furnizorii de servicii (electricitate, gaze naturale, apă, servicii de telefonie) nu au dreptul să schimbe, să refuze sau să întrerupă temporar un astfel de serviciu către debitor în cazul în care acesta din urmă are calitatea de consumator captiv (30). |
| --- | --- |

(36)

De la data deschiderii procedurii, toate creanțele creditorilor se suspendă și nu pot fi inițiate unele noi (29). Toți furnizorii de servicii (electricitate, gaze naturale, apă, servicii de telefonie) nu au dreptul să schimbe, să refuze sau să întrerupă temporar un astfel de serviciu către debitor în cazul în care acesta din urmă are calitatea de consumator captiv (30).

29

30

| (37) | În urma deschiderii procedurii, administratorul judiciar notifică creditorii cu privire la faptul că trebuie să declare creanțele asupra debitorului în termenul legal stabilit prin decizia judecătorului sindic privind începerea procedurii de insolvență. Pe această bază, administratorul judiciar pregătește un tabel preliminar al creditorilor. Acest tabel include creditori din două mari categorii: creditori garantați (creditori cu creanțe deținute de entități care beneficiază de garanții reale asupra bunurilor din patrimoniul debitorului, indiferent dacă acesta este debitor principal sau terț garant față de persoanele beneficiare ale garanțiilor reale) și creditori chirografari (creditori care nu au constituite garanții față de patrimoniul debitorului). Alte categorii de creanțe care trebuie incluse în listă sunt creanțele salariale și creanțele bugetare. |
| --- | --- |

(37)

În urma deschiderii procedurii, administratorul judiciar notifică creditorii cu privire la faptul că trebuie să declare creanțele asupra debitorului în termenul legal stabilit prin decizia judecătorului sindic privind începerea procedurii de insolvență. Pe această bază, administratorul judiciar pregătește un tabel preliminar al creditorilor. Acest tabel include creditori din două mari categorii: creditori garantați (creditori cu creanțe deținute de entități care beneficiază de garanții reale asupra bunurilor din patrimoniul debitorului, indiferent dacă acesta este debitor principal sau terț garant față de persoanele beneficiare ale garanțiilor reale) și creditori chirografari (creditori care nu au constituite garanții față de patrimoniul debitorului). Alte categorii de creanțe care trebuie incluse în listă sunt creanțele salariale și creanțele bugetare.

| (38) | Debitorul, creditorii și orice altă parte interesată au dreptul să formuleze contestații la judecătorul sindic față de lista preliminară a creditorilor (31). După soluționarea tuturor contestațiilor, administratorul judiciar întocmește lista definitivă a creditorilor, indicând cuantumul, prioritatea și statutul pentru fiecare creanță (garantată sau chirografară) și o trimite spre aprobare instanței. Odată soluționate toate contestațiile, tabelul devine definitiv. |
| --- | --- |

(38)

Debitorul, creditorii și orice altă parte interesată au dreptul să formuleze contestații la judecătorul sindic față de lista preliminară a creditorilor (31). După soluționarea tuturor contestațiilor, administratorul judiciar întocmește lista definitivă a creditorilor, indicând cuantumul, prioritatea și statutul pentru fiecare creanță (garantată sau chirografară) și o trimite spre aprobare instanței. Odată soluționate toate contestațiile, tabelul devine definitiv.

31

| (39) | Legea privind procedura insolvenței prevede două proceduri alternative:






  (a) | reorganizarea judiciară (articolele 94-105 din Legea privind procedura insolvenței reglementată de normele referitoare la procedura generală) care vizează reorganizarea activității debitorului în vederea achitării creanțelor în conformitate cu programul de plată a creanțelor sau |
| --- | --- | --- |

(39)

Legea privind procedura insolvenței prevede două proceduri alternative:

(a)

reorganizarea judiciară (articolele 94-105 din Legea privind procedura insolvenței reglementată de normele referitoare la procedura generală) care vizează reorganizarea activității debitorului în vederea achitării creanțelor în conformitate cu programul de plată a creanțelor sau

reorganizarea judiciară

| (b) | procedura de faliment (articolele 107-129 din Legea privind procedura insolvenței reglementată de normele referitoare la procedura simplificată) în cadrul căreia activitatea debitorului este redusă doar la etapele necesare lichidării în vederea achitării datoriilor prin vânzarea activelor și prin recuperarea creanțelor. |
| --- | --- |

(b)

procedura de faliment (articolele 107-129 din Legea privind procedura insolvenței reglementată de normele referitoare la procedura simplificată) în cadrul căreia activitatea debitorului este redusă doar la etapele necesare lichidării în vederea achitării datoriilor prin vânzarea activelor și prin recuperarea creanțelor.

procedura de faliment

| (40) | Reorganizarea judiciară este procedura care se aplică debitorului în vederea achitării datoriilor acestuia ca urmare a reorganizării activităților sale și conform unui program de plată. Această procedură presupune întocmirea, aprobarea, punerea în aplicare și respectarea unui plan de reorganizare, care poate să prevadă, împreună sau separat: (a) restructurarea operațională și/sau financiară a debitorului; (b) restructurarea corporativă prin modificarea structurii de capital social sau (c) restrângerea activității prin lichidarea anumitor bunuri. |
| --- | --- |

(40)

Reorganizarea judiciară este procedura care se aplică debitorului în vederea achitării datoriilor acestuia ca urmare a reorganizării activităților sale și conform unui program de plată. Această procedură presupune întocmirea, aprobarea, punerea în aplicare și respectarea unui plan de reorganizare, care poate să prevadă, împreună sau separat: (a) restructurarea operațională și/sau financiară a debitorului; (b) restructurarea corporativă prin modificarea structurii de capital social sau (c) restrângerea activității prin lichidarea anumitor bunuri.

| (41) | Administratorul judiciar întocmește planul de reorganizare și lista creditorilor și le trimite spre aprobare instanței. De asemenea, planul trebuie să fie discutat și aprobat de către creditori. Legea prevede următoarele categorii distincte de creanțe, care votează separat: (a) creanțe garantate; (b) creanțe salariale; (c) creanțe bugetare; (d) creanțe chirografare stabilite conform articolului 96 alineatul (1), și anume așa-numiții furnizori esențiali; (e) celelalte creanțe chirografare (32). |
| --- | --- |

(41)

Administratorul judiciar întocmește planul de reorganizare și lista creditorilor și le trimite spre aprobare instanței. De asemenea, planul trebuie să fie discutat și aprobat de către creditori. Legea prevede următoarele categorii distincte de creanțe, care votează separat: (a) creanțe garantate; (b) creanțe salariale; (c) creanțe bugetare; (d) creanțe chirografare stabilite conform articolului 96 alineatul (1), și anume așa-numiții furnizori esențiali; (e) celelalte creanțe chirografare (32).

32

| (42) | În temeiul articolelor 100 și 101 din Legea privind procedura insolvenței:






  (a) | planul se consideră a fi acceptat dacă o majoritate absolută a categoriilor de creditori votează în favoarea planului, cu condiția ca cel puțin una dintre categoriile defavorizate (33) să accepte planul; |
| --- | --- | --- |

(42)

În temeiul articolelor 100 și 101 din Legea privind procedura insolvenței:

(a)

planul se consideră a fi acceptat dacă o majoritate absolută a categoriilor de creditori votează în favoarea planului, cu condiția ca cel puțin una dintre categoriile defavorizate (33) să accepte planul;

33

| (b) | planul se consideră a fi acceptat de o categorie de creditori dacă în categoria respectivă planul este acceptat de către o majoritate absolută din valoarea creanțelor din acea categorie; |
| --- | --- |

(b)

planul se consideră a fi acceptat de o categorie de creditori dacă în categoria respectivă planul este acceptat de către o majoritate absolută din valoarea creanțelor din acea categorie;

| (c) | Fiecare creanță beneficiază de un drept de vot, pe care titularul acesteia îl exercită în categoria de creanțe din care face parte creanța respectivă; |
| --- | --- |

(c)

Fiecare creanță beneficiază de un drept de vot, pe care titularul acesteia îl exercită în categoria de creanțe din care face parte creanța respectivă;

| (d) | fiecare categorie defavorizată de creanțe care respinge planul va fi supusă unui tratament corect și echitabil în cadrul planului. |
| --- | --- |

(d)

fiecare categorie defavorizată de creanțe care respinge planul va fi supusă unui tratament corect și echitabil în cadrul planului.

| (43) | Conform definiției prevăzute la articolul 3 alineatul (21) din Legea privind procedura insolvenței, termenul „categorie defavorizată” înseamnă o categorie de creanțe pentru care planul de reorganizare prevede cel puțin una dintre modificările următoare pentru oricare dintre creanțele categoriei respective:






  (a) | o reducere a cuantumului creanței; |
| --- | --- | --- |

(43)

Conform definiției prevăzute la articolul 3 alineatul (21) din Legea privind procedura insolvenței, termenul „categorie defavorizată” înseamnă o categorie de creanțe pentru care planul de reorganizare prevede cel puțin una dintre modificările următoare pentru oricare dintre creanțele categoriei respective:

(a)

o reducere a cuantumului creanței;

| (b) | o reducere a garanțiilor sau a altor accesorii, cum ar fi reeșalonarea plăților în defavoarea creditorului; |
| --- | --- |

(b)

o reducere a garanțiilor sau a altor accesorii, cum ar fi reeșalonarea plăților în defavoarea creditorului;

| (c) | valoarea actualizată cu dobânda de referință a Băncii Naționale a României, dacă nu este stabilit altfel prin contractul privind creanța respectivă sau prin legi speciale, este mai mică decât valoarea la care a fost înscrisă în tabelul definitiv de creanțe. |
| --- | --- |

(c)

valoarea actualizată cu dobânda de referință a Băncii Naționale a României, dacă nu este stabilit altfel prin contractul privind creanța respectivă sau prin legi speciale, este mai mică decât valoarea la care a fost înscrisă în tabelul definitiv de creanțe.

| (44) | Din momentul în care intră în vigoare decizia de confirmare a unui plan, activitatea debitorului este reorganizată în mod corespunzător, creanțele și drepturile creditorilor și ale celorlalte părți interesate fiind modificate astfel cum se prevede în plan. Dacă nu este confirmat niciun plan, judecătorul sindic dispune începerea de îndată a procedurii de faliment. |
| --- | --- |

(44)

Din momentul în care intră în vigoare decizia de confirmare a unui plan, activitatea debitorului este reorganizată în mod corespunzător, creanțele și drepturile creditorilor și ale celorlalte părți interesate fiind modificate astfel cum se prevede în plan. Dacă nu este confirmat niciun plan, judecătorul sindic dispune începerea de îndată a procedurii de faliment.

| (45) | Procedura de faliment înseamnă o lichidare a activelor debitorului pentru acoperirea pasivelor, urmată de ștergerea debitorului din registru. |
| --- | --- |

(45)

Procedura de faliment înseamnă o lichidare a activelor debitorului pentru acoperirea pasivelor, urmată de ștergerea debitorului din registru.

| (46) | În temeiul articolului 107 din Legea privind procedura insolvenței, un debitor intră în faliment în următoarele cazuri:






  (a) | la cererea sa, prezentând judecătorului sindic o declarație de intrare directă în faliment, sau |
| --- | --- | --- |

(46)

În temeiul articolului 107 din Legea privind procedura insolvenței, un debitor intră în faliment în următoarele cazuri:

(a)

la cererea sa, prezentând judecătorului sindic o declarație de intrare directă în faliment, sau

| (b) | dacă acesta și-a declarat inițial intenția de reorganizare, dar nu a propus un plan de reorganizare ori planul propus de acesta nu a fost acceptat și confirmat. |
| --- | --- |

(b)

dacă acesta și-a declarat inițial intenția de reorganizare, dar nu a propus un plan de reorganizare ori planul propus de acesta nu a fost acceptat și confirmat.

| (47) | Pe durata procedurii de faliment, există două categorii de active scoase la vânzare, active grevate/garantate și active negrevate/negarantate. Există, astfel, două modalități de distribuire între creditori a sumelor obținute în urma unei vânzări (articolul 121 pentru activele grevate și articolul 123 pentru activele negrevate și pentru orice excedent rămas în urma vânzării activelor grevate). Lichidarea începe imediat după finalizarea de către lichidator a inventarierii activelor din patrimoniul debitorului. Activele pot fi vândute împreună – ca grup operațional – sau individual. În funcție de circumstanțele cazului și dacă este posibil, activele debitorului sunt evaluate individual și global, ca grup funcțional. |
| --- | --- |

(47)

Pe durata procedurii de faliment, există două categorii de active scoase la vânzare, active grevate/garantate și active negrevate/negarantate. Există, astfel, două modalități de distribuire între creditori a sumelor obținute în urma unei vânzări (articolul 121 pentru activele grevate și articolul 123 pentru activele negrevate și pentru orice excedent rămas în urma vânzării activelor grevate). Lichidarea începe imediat după finalizarea de către lichidator a inventarierii activelor din patrimoniul debitorului. Activele pot fi vândute împreună – ca grup operațional – sau individual. În funcție de circumstanțele cazului și dacă este posibil, activele debitorului sunt evaluate individual și global, ca grup funcțional.

| (48) | În conformitate cu articolul 121 din Legea privind procedura insolvenței, se aplică următoarea ordine de distribuire a fondurilor obținute din vânzarea activelor grevate ale debitorului: 1) taxe, timbre și orice alte cheltuieli aferente vânzării activelor respective, inclusiv cheltuielile necesare pentru conservarea și administrarea acestor active, precum și plata remunerațiilor lichidatorilor și 2) creanțele creditorilor garantați. |
| --- | --- |

(48)

În conformitate cu articolul 121 din Legea privind procedura insolvenței, se aplică următoarea ordine de distribuire a fondurilor obținute din vânzarea activelor grevate ale debitorului: 1) taxe, timbre și orice alte cheltuieli aferente vânzării activelor respective, inclusiv cheltuielile necesare pentru conservarea și administrarea acestor active, precum și plata remunerațiilor lichidatorilor și 2) creanțele creditorilor garantați.

| (49) | În cazul în care sumele obținute din vânzarea activelor grevate sunt insuficiente pentru plata integrală a creditorilor garantați, creditorii garantați beneficiază de creanțe chirografare pentru diferență. În cazul în care după plata sumelor către creditorii garantați există un excedent, acesta va fi distribuit creditorilor chirografari. |
| --- | --- |

(49)

În cazul în care sumele obținute din vânzarea activelor grevate sunt insuficiente pentru plata integrală a creditorilor garantați, creditorii garantați beneficiază de creanțe chirografare pentru diferență. În cazul în care după plata sumelor către creditorii garantați există un excedent, acesta va fi distribuit creditorilor chirografari.

| (50) | În conformitate cu articolul 123 din Legea privind procedura insolvenței, creanțele sunt plătite după cum urmează: 1) taxele, timbrele și orice alte cheltuieli aferente procedurii; 2) creanțele izvorâte din raportul de muncă; 3) creditele acordate de instituții de credit după deschiderea procedurii, precum și creanțele care rezultă din continuarea activității debitorului după deschiderea procedurii (datorii curente); 4) creanțele bugetare; 5)-7) alte creanțe (cum ar fi alocațiile pentru minori, alocațiile familiale, împrumuturile bancare); 8) alte creanțe chirografare. |
| --- | --- |

(50)

În conformitate cu articolul 123 din Legea privind procedura insolvenței, creanțele sunt plătite după cum urmează: 1) taxele, timbrele și orice alte cheltuieli aferente procedurii; 2) creanțele izvorâte din raportul de muncă; 3) creditele acordate de instituții de credit după deschiderea procedurii, precum și creanțele care rezultă din continuarea activității debitorului după deschiderea procedurii (datorii curente); 4) creanțele bugetare; 5)-7) alte creanțe (cum ar fi alocațiile pentru minori, alocațiile familiale, împrumuturile bancare); 8) alte creanțe chirografare.

2.2.4.2.   Elaborarea și aprobarea planului de reorganizare al Oltchim

Elaborarea și aprobarea planului de reorganizare al Oltchim

| (51) | Prin decizia creditorilor cu ocazia reuniunii din 15 aprilie 2013, Rominsolv S.p.r.l și B.D.O. – Business Restructuring S.p.r.l. („R/BDO”) au fost numite administratori judiciari oficiali ai Oltchim („consorțiul”). Această numire a fost confirmată de instanță la 13 mai 2013. |
| --- | --- |

(51)

Prin decizia creditorilor cu ocazia reuniunii din 15 aprilie 2013, Rominsolv S.p.r.l și B.D.O. – Business Restructuring S.p.r.l. („R/BDO”) au fost numite administratori judiciari oficiali ai Oltchim („consorțiul”). Această numire a fost confirmată de instanță la 13 mai 2013.

| (52) | La ședința din 19 iunie 2013, Oltchim și-a exprimat intenția de a intra în reorganizare judiciară și de a plăti creanțele prin intermediul unui plan de reorganizare. Această solicitare s-a bazat pe un „Raport privind cauzele insolvenței” elaborat de consorțiu în temeiul articolului 59 alineatele (1)-(3) din Legea privind procedura insolvenței. Raportul privind cauzele insolvenței a menționat faptul că exista o posibilitate reală de reorganizare eficace a activității debitorului, în baza unui plan de reorganizare supravegheat de instanță, pe care societatea intenționa să îl întocmească și să îl prezinte instanței. |
| --- | --- |

(52)

La ședința din 19 iunie 2013, Oltchim și-a exprimat intenția de a intra în reorganizare judiciară și de a plăti creanțele prin intermediul unui plan de reorganizare. Această solicitare s-a bazat pe un „Raport privind cauzele insolvenței” elaborat de consorțiu în temeiul articolului 59 alineatele (1)-(3) din Legea privind procedura insolvenței. Raportul privind cauzele insolvenței a menționat faptul că exista o posibilitate reală de reorganizare eficace a activității debitorului, în baza unui plan de reorganizare supravegheat de instanță, pe care societatea intenționa să îl întocmească și să îl prezinte instanței.

| (53) | La 3 iunie 2013, administratorii judiciari au desemnat societatea Winterhill S.R.L să efectueze o evaluare a valorii de piață și a valorii de lichidare a activelor Oltchim („raportul Winterhill”), etapă necesară pentru pregătirea programului de plăți. |
| --- | --- |

(53)

La 3 iunie 2013, administratorii judiciari au desemnat societatea Winterhill S.R.L să efectueze o evaluare a valorii de piață și a valorii de lichidare a activelor Oltchim („raportul Winterhill”), etapă necesară pentru pregătirea programului de plăți.

| (54) | Winterhill SRL a stabilit valoarea de piață a activelor Oltchim și valoarea de lichidare a acestora în conformitate cu standardele internaționale de evaluare, după cum urmează:






  (a) | valoarea de piață: „suma care ar putea fi obținută pentru o proprietate la data evaluării, în cadrul unei tranzacții între un vânzător hotărât și un cumpărător decis, cu un preț determinat în mod obiectiv, după o perioadă de marketing corespunzătoare, în care fiecare parte a acționat în cunoștință de cauză, prudent și fără constrângeri”; |
| --- | --- | --- |

(54)

Winterhill SRL a stabilit valoarea de piață a activelor Oltchim și valoarea de lichidare a acestora în conformitate cu standardele internaționale de evaluare, după cum urmează:

(a)

valoarea de piață: „suma care ar putea fi obținută pentru o proprietate la data evaluării, în cadrul unei tranzacții între un vânzător hotărât și un cumpărător decis, cu un preț determinat în mod obiectiv, după o perioadă de marketing corespunzătoare, în care fiecare parte a acționat în cunoștință de cauză, prudent și fără constrângeri”;

| (b) | valoarea de lichidare (sau valoarea de vânzare forțată): „suma care ar putea fi obținută în mod rezonabil din vânzarea unei proprietăți într-un interval de timp mai scurt decât perioada de marketing necesară pentru îndeplinirea condițiilor specificate în definiția valorii de piață”. |
| --- | --- |

(b)

valoarea de lichidare (sau valoarea de vânzare forțată): „suma care ar putea fi obținută în mod rezonabil din vânzarea unei proprietăți într-un interval de timp mai scurt decât perioada de marketing necesară pentru îndeplinirea condițiilor specificate în definiția valorii de piață”.

| (55) | Raportul Winterhill a evaluat diferitele categorii de active ale Oltchim (34), utilizând diferite metode de evaluare în funcție de tipul de active evaluate (metoda de comparare a piețelor sau metoda costului de înlocuire net). |
| --- | --- |

(55)

Raportul Winterhill a evaluat diferitele categorii de active ale Oltchim (34), utilizând diferite metode de evaluare în funcție de tipul de active evaluate (metoda de comparare a piețelor sau metoda costului de înlocuire net).

34

| (56) | În ceea ce privește evaluarea activelor fixe (instalații, echipamente și mașini), raportul Winterhill a estimat o valoare de piață in situ și o valoare de piață ex situ. Conform raportului Winterhill, valoarea de piață in situ presupune faptul că instalația este pe deplin operațională pentru a fi utilizată în continuare în locul unde este amplasată. Această valoare ia în considerare costurile de instalare, și anume costurile electrice și mecanice, care sunt semnificative în cazul unor astfel de instalații. Valoarea de piață ex situ implică faptul că instalația nu este operațională și că activele individuale sunt evaluate din perspectiva deplasării lor pe cheltuiala cumpărătorului. În cazul Oltchim, echipamentele electrice și mecanice au fost considerate ca neavând o valoare semnificativă și, în funcție de complexitatea lor, ca având chiar un impact negativ asupra valorii unor active. Valoarea de lichidare a activelor fixe a fost definită în raportul Winterhill ca valoarea de piață ex situ din care se scad costurile estimate pentru demontarea și scoaterea din spațiile industriale. Această valoare a inclus o estimare a costurilor aferente curățării activelor și pregătirii lor pentru vânzare, preconizându-se o valoare semnificativă a respectivelor costuri în cazul Oltchim, din cauza naturii poluante și periculoase a multor materiale utilizate în instalații. Valoarea respectivă a inclus, de asemenea, alocațiile pentru cheltuielile de marketing, taxele pentru vânzări, taxele pentru vânzători și costurile cu personalul implicat. |
| --- | --- |

(56)

În ceea ce privește evaluarea activelor fixe (instalații, echipamente și mașini), raportul Winterhill a estimat o valoare de piață in situ și o valoare de piață ex situ. Conform raportului Winterhill, valoarea de piață in situ presupune faptul că instalația este pe deplin operațională pentru a fi utilizată în continuare în locul unde este amplasată. Această valoare ia în considerare costurile de instalare, și anume costurile electrice și mecanice, care sunt semnificative în cazul unor astfel de instalații. Valoarea de piață ex situ implică faptul că instalația nu este operațională și că activele individuale sunt evaluate din perspectiva deplasării lor pe cheltuiala cumpărătorului. În cazul Oltchim, echipamentele electrice și mecanice au fost considerate ca neavând o valoare semnificativă și, în funcție de complexitatea lor, ca având chiar un impact negativ asupra valorii unor active. Valoarea de lichidare a activelor fixe a fost definită în raportul Winterhill ca valoarea de piață ex situ din care se scad costurile estimate pentru demontarea și scoaterea din spațiile industriale. Această valoare a inclus o estimare a costurilor aferente curățării activelor și pregătirii lor pentru vânzare, preconizându-se o valoare semnificativă a respectivelor costuri în cazul Oltchim, din cauza naturii poluante și periculoase a multor materiale utilizate în instalații. Valoarea respectivă a inclus, de asemenea, alocațiile pentru cheltuielile de marketing, taxele pentru vânzări, taxele pentru vânzători și costurile cu personalul implicat.

in situ

ex situ

in situ

ex situ

ex situ

| (57) | La 20 iulie 2013, Winterhill SRL și-a finalizat evaluarea. Raportul Winterhill a estimat valoarea de piață a Oltchim la 293,7 milioane EUR (aproximativ 1,270 miliarde RON) și valoarea de lichidare la 141 de milioane EUR (636 de milioane RON), din care 108 milioane EUR (491 de milioane RON) pentru activele garantate și aproximativ 32 de milioane EUR (145 de milioane RON) pentru activele negarantate (35). |
| --- | --- |

(57)

La 20 iulie 2013, Winterhill SRL și-a finalizat evaluarea. Raportul Winterhill a estimat valoarea de piață a Oltchim la 293,7 milioane EUR (aproximativ 1,270 miliarde RON) și valoarea de lichidare la 141 de milioane EUR (636 de milioane RON), din care 108 milioane EUR (491 de milioane RON) pentru activele garantate și aproximativ 32 de milioane EUR (145 de milioane RON) pentru activele negarantate (35).

35

| (58) | Raportul Winterhill a fost prezentat în cadrul reuniunii creditorilor din 2 decembrie 2013 și a fost aprobat la 4 decembrie 2013. Inițial, AAAS a pus la îndoială evaluarea din raport și a depus o contestație împotriva deciziei reuniunii creditorilor de aprobare a Raportului Winterhill. În consecință, instanța a aprobat o dublă verificare a raportului de evaluare și, în cele din urmă, a respins contestația AAAS, remarcând că AAAS nu și-a condiționat votul său privind planul de rezultatul unei reexaminări a raportului respectiv (36). |
| --- | --- |

(58)

Raportul Winterhill a fost prezentat în cadrul reuniunii creditorilor din 2 decembrie 2013 și a fost aprobat la 4 decembrie 2013. Inițial, AAAS a pus la îndoială evaluarea din raport și a depus o contestație împotriva deciziei reuniunii creditorilor de aprobare a Raportului Winterhill. În consecință, instanța a aprobat o dublă verificare a raportului de evaluare și, în cele din urmă, a respins contestația AAAS, remarcând că AAAS nu și-a condiționat votul său privind planul de rezultatul unei reexaminări a raportului respectiv (36).

36

| (59) | Pe baza raportului Winterhill, în iulie 2013, administratorii judiciari au pregătit planul de reorganizare al Oltchim. Scopul principal al planului a fost de a identifica un nou investitor care să preia activele/activitatea Oltchim. Vânzarea poate avea loc în cadrul oricăreia dintre cele trei opțiuni propuse: |
| --- | --- |

(59)

Pe baza raportului Winterhill, în iulie 2013, administratorii judiciari au pregătit planul de reorganizare al Oltchim. Scopul principal al planului a fost de a identifica un nou investitor care să preia activele/activitatea Oltchim. Vânzarea poate avea loc în cadrul oricăreia dintre cele trei opțiuni propuse:

Opțiunea 1 – Crearea unei entități noi (Oltchim SPV) și transferul tuturor activelor viabile de la Oltchim SA către aceasta; vânzarea acțiunilor Oltchim SPV:

Opțiunea 1 – Crearea unei entități noi (Oltchim SPV) și transferul tuturor activelor viabile de la Oltchim SA către aceasta; vânzarea acțiunilor Oltchim SPV:

| (60) | Oltchim SPV urma să fie o societate fără datorii. Oltchim SPV ar prelua partea funcțională a Oltchim SA în condiții de continuare a activității. (37) Oltchim SPV va fi deținută în proporție de 100 % de Oltchim SA, urmând să fie vândută unui investitor în 1-3 ani. Prețul de vânzare a acțiunilor Oltchim SPV a fost estimat la 306 milioane EUR, iar prețul minim de pornire a negocierii va fi stabilit la un nivel superior valorii respective. Acest preț a fost estimat cu referire la valoarea de piață de 293,7 milioane EUR stabilită în raportul Winterhill (38). |
| --- | --- |

(60)

Oltchim SPV urma să fie o societate fără datorii. Oltchim SPV ar prelua partea funcțională a Oltchim SA în condiții de continuare a activității. (37) Oltchim SPV va fi deținută în proporție de 100 % de Oltchim SA, urmând să fie vândută unui investitor în 1-3 ani. Prețul de vânzare a acțiunilor Oltchim SPV a fost estimat la 306 milioane EUR, iar prețul minim de pornire a negocierii va fi stabilit la un nivel superior valorii respective. Acest preț a fost estimat cu referire la valoarea de piață de 293,7 milioane EUR stabilită în raportul Winterhill (38).

37

38

| (61) | Având în vedere faptul că o parte din activele transferate către Oltchim SPV sunt ipotecate în favoarea unora dintre creditorii Oltchim SA, obiectul garanției acestora va fi înlocuit cu acțiunile emise de Oltchim SPV, proporțional cu valoarea garanției lor. Creditorii garantați ar avea, prin urmare, dreptul (în termen de 10 zile de la confirmarea planului de reorganizare de către judecătorul sindic) să opteze pentru eliminarea garanțiilor existente asupra activelor la plata integrală a prețului acțiunilor Oltchim SPV. |
| --- | --- |

(61)

Având în vedere faptul că o parte din activele transferate către Oltchim SPV sunt ipotecate în favoarea unora dintre creditorii Oltchim SA, obiectul garanției acestora va fi înlocuit cu acțiunile emise de Oltchim SPV, proporțional cu valoarea garanției lor. Creditorii garantați ar avea, prin urmare, dreptul (în termen de 10 zile de la confirmarea planului de reorganizare de către judecătorul sindic) să opteze pentru eliminarea garanțiilor existente asupra activelor la plata integrală a prețului acțiunilor Oltchim SPV.

| (62) | Creditorii Oltchim urmau să fie plătiți în conformitate cu sumele prevăzute în programul de plăți (a se vedea tabelul 3 de mai jos). |
| --- | --- |

(62)

Creditorii Oltchim urmau să fie plătiți în conformitate cu sumele prevăzute în programul de plăți (a se vedea tabelul 3 de mai jos).

Opțiunea 2 – Conversia creanțelor în acțiuni:

Opțiunea 2 – Conversia creanțelor în acțiuni:

| (63) | Creditorii Oltchim ar putea să își transforme creanțele în acțiuni (acțiunile Oltchim SA) proporțional și în conformitate cu sumele prevăzute în programul de plăți (a se vedea tabelul 3 de mai jos); sau |
| --- | --- |

(63)

Creditorii Oltchim ar putea să își transforme creanțele în acțiuni (acțiunile Oltchim SA) proporțional și în conformitate cu sumele prevăzute în programul de plăți (a se vedea tabelul 3 de mai jos); sau

Opțiunea 3 – Conversia creanțelor în active:

Opțiunea 3 – Conversia creanțelor în active:

| (64) | O parte din creanțele față de stat ar fi plătite prin transferul gratuit al activelor Oltchim, și anume terenuri și clădiri. |
| --- | --- |

(64)

O parte din creanțele față de stat ar fi plătite prin transferul gratuit al activelor Oltchim, și anume terenuri și clădiri.

| (65) | Planul prevedea două scenarii pentru continuarea activității Oltchim, și anume:






  (a) | Scenariul A: Activitatea Oltchim va continua prin repornirea instalației de oxo-alcooli, pentru care nu sunt necesare surse de finanțare externă; |
| --- | --- | --- |

(65)

Planul prevedea două scenarii pentru continuarea activității Oltchim, și anume:

(a)

Scenariul A: Activitatea Oltchim va continua prin repornirea instalației de oxo-alcooli, pentru care nu sunt necesare surse de finanțare externă;

Scenariul A:

| (b) | Scenariul B: Activitatea Oltchim va fi consolidată prin repornirea instalației de anhidridă ftalică DOF, utilizând surse de finanțare externă. |
| --- | --- |

(b)

Scenariul B: Activitatea Oltchim va fi consolidată prin repornirea instalației de anhidridă ftalică DOF, utilizând surse de finanțare externă.

Scenariul B:

| (66) | Planul a specificat perioada de punere în aplicare, și anume trei ani de la confirmarea planului de către judecător. Pe parcursul acestei perioade, administratorul special asigură administrarea Oltchim, sub supravegherea administratorului judiciar. |
| --- | --- |

(66)

Planul a specificat perioada de punere în aplicare, și anume trei ani de la confirmarea planului de către judecător. Pe parcursul acestei perioade, administratorul special asigură administrarea Oltchim, sub supravegherea administratorului judiciar.

| (67) | După soluționarea tuturor contestațiilor, la 9 ianuarie 2015 administratorul judiciar a completat și a trimis instanței lista finală a creditorilor Oltchim, indicând pentru fiecare creanță cuantumul, prioritatea și statutul (garantată sau chirografară). Lista a cuprins cinci categorii de creditori: 1) creditori garantați, 2) creanțe salariale, 3) creditori bugetari, 4) creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea insolvenței (așa-numiții „furnizori esențiali”) și 5) alți creditori chirografari, astfel cum sunt prezentați în tabelul 1 de mai jos:

  Tabelul 1


  Lista creditorilor, astfel cum este prezentată în tabelul creanțelor









  Categorii de creditori | Datorie totală (RON) | Datorie totală (EUR) (*1) | % din categoria de datorie (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1) | Creditori garantați din care |

(67)

După soluționarea tuturor contestațiilor, la 9 ianuarie 2015 administratorul judiciar a completat și a trimis instanței lista finală a creditorilor Oltchim, indicând pentru fiecare creanță cuantumul, prioritatea și statutul (garantată sau chirografară). Lista a cuprins cinci categorii de creditori: 1) creditori garantați, 2) creanțe salariale, 3) creditori bugetari, 4) creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea insolvenței (așa-numiții „furnizori esențiali”) și 5) alți creditori chirografari, astfel cum sunt prezentați în tabelul 1 de mai jos:

Tabelul 1

Tabelul 1

Lista creditorilor, astfel cum este prezentată în tabelul creanțelor

Lista creditorilor, astfel cum este prezentată în tabelul creanțelor

Categorii de creditori

Datorie totală (RON)

Datorie totală (EUR) (*1)

*1

% din categoria de datorie (%)

1)

Creditori garantați din care

890 222 871

195 849 032

ALPHA Bank România

3 066 386

674 605

0,34

Areleco Power SRL

15 000 000

3 300 000

1,68

AAAS
   (*2)

AAAS

*2

9 445 548

9 445 548

2 078 021

2 078 021

1,06

1,06

Erste Group Bank AG

229 058 167

50 392 797

25,73

Banca Transilvania SA

159 957 116

35 190 566

17,97

Bancpost SA

2 494 327

548 752

0,28

Bulrom Gas Impex SRL

23 776 278

5 230 781

2,67

Calvi Trade Limited

23 724 237

5 219 332

2,66

CEC Bank

CEC Bank

56 321 014

56 321 014

12 390 623

12 390 623

6,33

6,33

Chemimpex Ltd

26 012

5 723

0,003

DGFP Craiova

DGFP Craiova

5 709 799

5 709 799

1 256 156

1 256 156

0,64

0,64

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

26 832 832

26 832 832

5 903 223

5 903 223

3,01

3,01

Electrica S.A.

Electrica S.A.

200 951 974

200 951 974

44 209 434

44 209 434

22,57

22,57

Garanti Bank SA

1 382 676

304 189

0,16

Honeywell Romania Srl

7 056 360

1 552 399

0,79

ING bank N.V.

183 157

40 295

0,02

MFC Commodities GmbH

13 155 900

2 894 298

1,48

OMV Petrom S.A.

55 519 911

12 214 380

6,24

Polchem Societe Anonyme

23 714 748

5 217 245

2,66

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

15 750 820

15 750 820

3 465 180

3 465 180

1,77

1,77

Unicredit Țiriac Bank SA

Unicredit Țiriac Bank SA

17 095 609

17 095 609

3 761 034

3 761 034

1,92

1,92

| 2) | Salarii |
| --- | --- |

2)

Salarii

9 704 264

2 134 938

| 3) | Creditori bugetari din care |
| --- | --- |

3)

Creditori bugetari din care

1 274 807 584

280 457 668

AAAS

AAAS

1 191 856 674

1 191 856 674

262 208 468

262 208 468

93,49

93,49

Administrația Fondului pentru Mediu

Administrația Fondului pentru Mediu

59 205 056

59 205 056

13 025 112

13 025 112

4,64

4,64

Administrația Națională „Apele Române”

Administrația Națională „Apele Române”

872 967

872 967

192 053

192 053

0,07

0,07

DGFP Craiova

DGFP Craiova

19 732 303

19 732 303

4 341 107

4 341 107

1,55

1,55

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

18 484

18 484

4 066

4 066

0,001

0,001

Primăria Bradu

Primăria Bradu

1 000 653

1 000 653

220 144

220 144

0,08

0,08

Primăria Râmnicu Vâlcea

Primăria Râmnicu Vâlcea

2 118 976

2 118 976

466 175

466 175

0,17

0,17

Primăria Băbeni

Primăria Băbeni

2 471

2 471

544

544

0,0002

0,0002

| 4) | Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței |
| --- | --- |

4)

Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței

150 384 370

33 084 561

CET Govora

CET Govora

136 899 919

136 899 919

30 117 982

30 117 982

91,03

91,03

Administrația Națională „Apele Române”

Administrația Națională „Apele Române”

13 484 451

13 484 451

2 966 579

2 966 579

8,97

8,97

| 5) | Alți creditori chirografari din care (exemple) |
| --- | --- |

5)

Alți creditori chirografari din care (exemple)

1 129 340 017

248 454 804

Electrica S.A.

Electrica S.A.

457 583 381

457 583 381

100 668 344

100 668 344

40,52

40,52

Electrica Furnizare S.A.

Electrica Furnizare S.A.

29 700 994

29 700 994

6 534 219

6 534 219

2,63

2,63

Erste Group Bank

116 868 626

25 711 098

10,35

ING bank N.V.

13 431 574

2 954 946

1,19

CFR Marfă

CFR Marfă

115 293 055

115 293 055

25 364 472

25 364 472

10,21

10,21

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

15 076 968

15 076 968

3 316 933

3 316 933

1,34

1,34

MFC Commodities GmbH

149 703 788

32 934 833

13,26

Kronos Worldwide Limited

51 660 368

11 365 281

4,57

Total

Total

3 454 458 105

3 454 458 105

759 980 783

759 980 783

| (68) | Datoriile restante ale Oltchim față de stat și întreprinderile de stat („ÎS”) s-au ridicat la aproximativ 519 milioane EUR, din care aproximativ 264 de milioane EUR către AAAS, aproximativ 232 de milioane EUR către diverse întreprinderi de stat (din care aproximativ 145 de milioane EUR către Electrica), aproximativ 19 milioane EUR către organisme naționale și regionale (de exemplu, aproximativ 13 milioane EUR către Administrația Fondului pentru Mediu) și aproximativ 12 milioane EUR către CEC Bank, deținută de stat.

  Tabelul 2


  Creditorii publici ai Oltchim









  Creditor | Datorie totală (RON) | Datorie totală (EUR) | % din datoria totală (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Creditori bugetari |
| AAAS | 1 201 301 222 | 264 286 269 | 34,77 |
| DGFP Craiova | 25 442 102 | 5 597 262 | 0,73 |
| Administrația Fondului pentru Mediu | 59 205 056 | 13 025 112 | 1,71 |
| Administrația Națională „Apele Române” | 14 357 418 | 3 158 632 | 0,41 |
| Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei | 18 484 | 4 066 | 0,00054 |
| Primăria Bradu | 1 000 653 | 220 144 | 0,028 |
| Primăria Râmnicu Vâlcea | 2 118 976 | 466 175 | 0,06 |
| Primăria Băbeni | 2 471 | 544 | 0,00007 |
| Întreprinderi deținute de stat (exemple) |
| CEC Bank | 56 321 014 | 12 390 623 | 1,63 |
| Compania Națională a Sării | 30 827 788 | 6 782 113 | 0,89 |
| CET Govora | 136 899 919 | 30 117 982 | 3,96 |
| Electrica SA | 658 535 355 | 144 877 778 | 19,06 |
| Electrica Furnizare | 56 533 826 | 12 437 442 | 1,63 |
| CFR Marfă | 115 293 055 | 25 364 472 | 3,33 |
| Total | 2 357 857 339 | 518 728 615 | 68,25 |

(68)

Datoriile restante ale Oltchim față de stat și întreprinderile de stat („ÎS”) s-au ridicat la aproximativ 519 milioane EUR, din care aproximativ 264 de milioane EUR către AAAS, aproximativ 232 de milioane EUR către diverse întreprinderi de stat (din care aproximativ 145 de milioane EUR către Electrica), aproximativ 19 milioane EUR către organisme naționale și regionale (de exemplu, aproximativ 13 milioane EUR către Administrația Fondului pentru Mediu) și aproximativ 12 milioane EUR către CEC Bank, deținută de stat.

Tabelul 2

Tabelul 2

Creditorii publici ai Oltchim

Creditorii publici ai Oltchim

Creditor

Datorie totală (RON)

Datorie totală (EUR)

% din datoria totală (%)

Creditori bugetari

Creditori bugetari

AAAS

1 201 301 222

264 286 269

34,77

DGFP Craiova

25 442 102

5 597 262

0,73

Administrația Fondului pentru Mediu

59 205 056

13 025 112

1,71

Administrația Națională „Apele Române”

14 357 418

3 158 632

0,41

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

18 484

4 066

0,00054

Primăria Bradu

1 000 653

220 144

0,028

Primăria Râmnicu Vâlcea

2 118 976

466 175

0,06

Primăria Băbeni

2 471

544

0,00007

Întreprinderi deținute de stat (exemple)

Întreprinderi deținute de stat (exemple)

CEC Bank

56 321 014

12 390 623

1,63

Compania Națională a Sării

30 827 788

6 782 113

0,89

CET Govora

136 899 919

30 117 982

3,96

Electrica SA

658 535 355

144 877 778

19,06

Electrica Furnizare

56 533 826

12 437 442

1,63

CFR Marfă

115 293 055

25 364 472

3,33

Total

Total

2 357 857 339

2 357 857 339

518 728 615

518 728 615

68,25

68,25

| (69) | Următorii creditori au avut cele mai mari creanțe față de Oltchim: AAAS (aproximativ 35 % din datoria totală), Electrica (19 % din datoria totală), Erste Group Bank AG (10 % din datoria totală), MFC Commodities Gmbh (4,71 % din datoria totală), Banca Transilvania S.A. (4,63 % din datoria totală), CET Govora (3,96 % din datoria totală), CFR Marfă (3,34 % din datoria totală) și CEC Bank (1,63 % din datoria totală). |
| --- | --- |

(69)

Următorii creditori au avut cele mai mari creanțe față de Oltchim: AAAS (aproximativ 35 % din datoria totală), Electrica (19 % din datoria totală), Erste Group Bank AG (10 % din datoria totală), MFC Commodities Gmbh (4,71 % din datoria totală), Banca Transilvania S.A. (4,63 % din datoria totală), CET Govora (3,96 % din datoria totală), CFR Marfă (3,34 % din datoria totală) și CEC Bank (1,63 % din datoria totală).

| (70) | La 4 februarie 2015, administratorul judiciar a trimis instanței planul de reorganizare împreună cu lista creditorilor. La reuniunea din 9 martie 2015, creditorii au discutat și ulterior au aprobat planul în temeiul articolului 101 din Legea privind procedura insolvenței. |
| --- | --- |

(70)

La 4 februarie 2015, administratorul judiciar a trimis instanței planul de reorganizare împreună cu lista creditorilor. La reuniunea din 9 martie 2015, creditorii au discutat și ulterior au aprobat planul în temeiul articolului 101 din Legea privind procedura insolvenței.

| (71) | Mai concret, conform planului aprobat:






  (a) | Prețul obținut din vânzarea Oltchim SPV (estimat în plan la 306 milioane EUR) va fi utilizat cu prioritate pentru plata mai multor cheltuieli administrative aferente transferului activelor Oltchim SA către Oltchim SPV, pentru plata taxelor administratorilor judiciari și a impozitului pe venitul obținut, precum și pentru plata datoriilor curente ale Oltchim SA, generate după începerea procedurii de insolvență (39). |
| --- | --- | --- |

(71)

Mai concret, conform planului aprobat:

(a)

Prețul obținut din vânzarea Oltchim SPV (estimat în plan la 306 milioane EUR) va fi utilizat cu prioritate pentru plata mai multor cheltuieli administrative aferente transferului activelor Oltchim SA către Oltchim SPV, pentru plata taxelor administratorilor judiciari și a impozitului pe venitul obținut, precum și pentru plata datoriilor curente ale Oltchim SA, generate după începerea procedurii de insolvență (39).

39

| (b) | După efectuarea plăților de la litera (a), restul (suma netă) de aproximativ 212 milioane EUR din 231 de milioane EUR va fi utilizat pentru a achita parțial datoriile anterioare ale Oltchim SA, conform programului de plăți aprobat (a se vedea tabelul 3 de mai jos):

  Tabelul 3


  Programul de plăți











  Categorii de creditori | Datoria totală
  (EUR) | Sume distribuite
  (EUR) | % acoperire |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| min. | max. | min. | max. |
| 1) | Creditori garantați |

(b)

După efectuarea plăților de la litera (a), restul (suma netă) de aproximativ 212 milioane EUR din 231 de milioane EUR va fi utilizat pentru a achita parțial datoriile anterioare ale Oltchim SA, conform programului de plăți aprobat (a se vedea tabelul 3 de mai jos):

Tabelul 3

Tabelul 3

Programul de plăți

Programul de plăți

Categorii de creditori

Datoria totală

(EUR)

Sume distribuite

(EUR)

% acoperire

min.

max.

min.

max.

1)

Creditori garantați

195 849 032

143 509 496

156 394 852

73

80

ALPHA Bank România SA

674 605

494 321

538 705

Arelco Power SRL

3 300 000

2 418 097

2 635 211

AAAS

AAAS

2 078 021

2 078 021

1 522 522

1 522 522

1 659 225

1 659 225

Erste Group Bank AG

50 392 797

36 925 654

40 241 112

Banca Transilvania SA

35 190 566

25 786 119

28 101 387

Bancpost SA

548 752

402 102

438 205

Bulrom Gas Impex SRL

5 230 781

3 832 889

4 177 035

Calvi Trade Limited

5 219 332

3 824 500

4 167 892

CEC Bank

CEC Bank

12 390 623

12 390 623

9 079 311

9 079 311

9 894 518

9 894 518

Chemimpex Ltd

5 723

4 193

4 570

DGFP Craiova

DGFP Craiova

1 256 156

1 256 156

920 456

920 456

1 003 102

1 003 102

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

5 903 223

5 903 223

4 325 625

4 325 625

4 714 012

4 714 012

Electrica SA

Electrica SA

44 209 434

44 209 434

32 394 743

32 394 743

35 303 395

35 303 395

Garanti Bank SA

304 189

222 896

242 909

Honeywell Romania Srl

1 552 399

1 137 531

1 239 667

ING Bank NV

40 295

29 526

32 177

MFC Commodities GmbH

2 894 298

2 120 816

2 311 238

OMV PETROM SA

12 214 380

8 950 168

9 753 780

Polchem SA

5 217 245

3 822 970

4 166 225

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

3 465 180

3 465 180

2 539 134

2 539 134

2 767 116

2 767 116

Unicredit Țiriac Bank SA

3 761 034

2 755 922

3 003 370

| 2) | Salarii |
| --- | --- |

2)

Salarii

2 134 938

2 134 938

2 134 938

100

100

| 3) | Creditori bugetari |
| --- | --- |

3)

Creditori bugetari

280 457 668

49 485 271

55 007 562

18

20

AAAS

AAAS

262 208 468

262 208 468

46 265 297

46 265 297

51 428 256

51 428 256

Administrația Fondului pentru Mediu

Administrația Fondului pentru Mediu

13 025 112

13 025 112

2 298 212

2 298 212

2 554 680

2 554 680

Administrația Națională „Apele Române”

Administrația Națională „Apele Române”

192 053

192 053

33 887

33 887

37 668

37 668

DGFP Craiova

DGFP Craiova

4 341 107

4 341 107

765 965

765 965

851 443

851 443

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

4 066

4 066

717

717

798

798

Primăria Bradu

Primăria Bradu

220 144

220 144

38 843

38 843

43 178

43 178

Primăria Râmnicu Vâlcea

Primăria Râmnicu Vâlcea

466 175

466 175

82 254

82 254

91 433

91 433

Primăria Băbeni

Primăria Băbeni

544

544

96

96

107

107

| 4) | Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței |
| --- | --- |

4)

Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței

33 084 561

9 883 865

9 883 865

30

30

CET Govora

CET Govora

30 117 982

30 117 982

8 997 613

8 997 613

8 997 613

8 997 613

Administrația Națională „Apele Române”

Administrația Națională „Apele Române”

2 966 579

2 966 579

886 252

886 252

886 252

886 252

| 5) | Alți creditori chirografari, din care (exemple) |
| --- | --- |

5)

Alți creditori chirografari, din care (exemple)

248 454 804

0

0

0

0

Electrica S.A.

Electrica S.A.

100 668 344

100 668 344

0

0

0

0

Electrica Furnizare S.A.

Electrica Furnizare S.A.

6 534 219

6 534 219

0

0

0

0

Erste Group Bank

25 711 098

0

0

ING bank N.V.

2 954 946

0

0

CFR Marfă

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

0

0

0

0

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

3 316 933

3 316 933

0

0

0

0

MFC Commodities GmbH

32 934 833

0

0

Kronos Worldwide Limited

11 365 281

0

0

Total

Total

759 980 783

759 980 783

205 013 570

205 013 570

223 421 217

223 421 217

| (72) | Conform programului de plăți de mai sus, se va aplica următoarea acoperire a datoriei:






  (a) | salarii – acoperire a datoriei de 100 %; |
| --- | --- | --- |

(72)

Conform programului de plăți de mai sus, se va aplica următoarea acoperire a datoriei:

(a)

salarii – acoperire a datoriei de 100 %;

| (b) | creditori garantați – acoperire a datoriei de 73-80 %; |
| --- | --- |

(b)

creditori garantați – acoperire a datoriei de 73-80 %;

| (c) | furnizori esențiali (ÎS: CET Govora și Administrația Națională „Apele Române”) – acoperire a datoriei de 30 %; |
| --- | --- |

(c)

furnizori esențiali (ÎS: CET Govora și Administrația Națională „Apele Române”) – acoperire a datoriei de 30 %;

| (d) | creditori bugetari (de exemplu, AAAS, Administrația Fondului pentru Mediu) – acoperire a datoriei de 18-20 %; |
| --- | --- |

(d)

creditori bugetari (de exemplu, AAAS, Administrația Fondului pentru Mediu) – acoperire a datoriei de 18-20 %;

| (e) | alți creditori chirografari (de exemplu, Electrica și Electrica Furnizare) – acoperire a datoriei de 0 %. |
| --- | --- |

(e)

alți creditori chirografari (de exemplu, Electrica și Electrica Furnizare) – acoperire a datoriei de 0 %.

| (73) | Prin urmare, acest program conduce la o anulare substanțială a datoriilor, în special din partea creditorilor publici, astfel cum se prezintă mai jos în tabelele 4 și 5.

  Tabelul 4


  Datorii care urmează să fie anulate










  Categorie de creditori | Datoria totală
  (RON) | Datoria totală
  (EUR) | Datorii care urmează să fie anulate în cadrul planului
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. |
| 1) | Creditori garantați din care |

(73)

Prin urmare, acest program conduce la o anulare substanțială a datoriilor, în special din partea creditorilor publici, astfel cum se prezintă mai jos în tabelele 4 și 5.

Tabelul 4

Tabelul 4

Datorii care urmează să fie anulate

Datorii care urmează să fie anulate

Categorie de creditori

Datoria totală

(RON)

Datoria totală

(EUR)

Datorii care urmează să fie anulate în cadrul planului

(EUR)

Min.

Max.

1)

Creditori garantați din care

890 222 871

195 849 032

39 453 960

52 339 316

ALPHA Bank România SA

3 066 386

674 605

135 900

180 284

Arelco Power SRL

15 000 000

3 300 000

664 789

881 903

AAAS

AAAS

9 445 548

9 445 548

2 078 021

2 078 021

418 575

418 575

555 278

555 278

Erste Group Bank AG

229 058 167

50 392 797

10 151 685

13 467 143

Banca Transilvania SA

159 957 116

35 190 566

7 089 178

9 404 447

Bancpost SA

2 494 327

548 752

110 547

146 650

Bulrom Gas Impex SRL

23 776 278

5 230 781

1 053 747

1 397 892

Calvi Trade Limited

23 724 237

5 219 332

1 051 440

1 394 832

CEC Bank

CEC Bank

56 321 014

56 321 014

12 390 623

12 390 623

2 496 105

2 496 105

3 311 312

3 311 312

Chemimpex Ltd

26 012

5 723

1 153

1 529

DGFP Craiova

DGFP Craiova

5 709 799

5 709 799

1 256 156

1 256 156

253 054

253 054

335 699

335 699

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

26 832 832

26 832 832

5 903 223

5 903 223

1 189 211

1 189 211

1 577 598

1 577 598

Electrica SA

Electrica SA

200 951 974

200 951 974

44 209 434

44 209 434

8 906 039

8 906 039

11 814 691

11 814 691

Garanti Bank SA

1 382 676

304 189

61 279

81 292

Honeywell Romania Srl

7 056 360

1 552 399

312 733

414 869

ING Bank NV

183 157

40 295

8 117

10 769

MFC Commodities GmbH

13 155 900

2 894 298

583 060

773 482

OMV PETROM SA

55 519 911

12 214 380

2 460 600

3 264 213

Polchem SA

23 714 748

5 217 245

1 051 020

1 394 274

Compania Națională a Sării

Compania Națională a Sării

15 750 820

15 750 820

3 465 180

3 465 180

698 064

698 064

926 047

926 047

Unicredit Țiriac Bank SA

17 095 609

3 761 034

757 664

1 005 112

| 2) | Salarii |
| --- | --- |

2)

Salarii

9 704 264

2 134 938

0

0

| 3) | Creditori bugetari din care |
| --- | --- |

3)

Creditori bugetari din care

1 274 807 584

280 457 668

225 450 106

230 972 397

230 972 397

AAAS

AAAS

1 191 856 674

1 191 856 674

262 208 468

262 208 468

210 780 213

210 780 213

215 943 171

215 943 171

Administrația Fondului pentru Mediu

Administrația Fondului pentru Mediu

59 205 056

59 205 056

13 025 112

13 025 112

10 470 432

10 470 432

10 726 900

10 726 900

Administrația Națională „Apele Române”

Administrația Națională „Apele Române”

872 967

872 967

192 053

192 053

154 385

154 385

158 166

158 166

DGFP Craiova

DGFP Craiova

19 732 303

19 732 303

4 341 107

4 341 107

3 489 664

3 489 664

3 575 141

3 575 141

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

18 484

18 484

4 066

4 066

3 269

3 269

3 349

3 349

Primăria Bradu

Primăria Bradu

1 000 653

1 000 653

220 144

220 144

176 966

176 966

181 300

181 300

Primăria Râmnicu Vâlcea

Primăria Râmnicu Vâlcea

2 118 976

2 118 976

466 175

466 175

374 742

374 742

383 921

383 921

Primăria Băbeni

Primăria Băbeni

2 471

2 471

544

544

437

437

448

448

| 4) | Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței |
| --- | --- |

4)

Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței

150 384 370

33 084 561

23 200 696

23 200 696

CET Govora

CET Govora

136 899 919

136 899 919

30 117 982

30 117 982

21 120 370

21 120 370

21 120 370

21 120 370

Administrația Națională „Apele Române”

Administrația Națională „Apele Române”

13 484 451

13 484 451

2 966 579

2 966 579

2 080 327

2 080 327

2 080 327

2 080 327

| 5) | Alți creditori chirografari, din care (exemple) |
| --- | --- |

5)

Alți creditori chirografari, din care (exemple)

1 129 340 017

248 454 804

248 454 804

248 454 804

Electrica S.A.

Electrica S.A.

457 583 381

457 583 381

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

Electrica Furnizare S.A.

Electrica Furnizare S.A.

29 700 994

29 700 994

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

Erste Group Bank

116 868 626

25 711 098

25 711 098

25 711 098

ING bank N.V.

13 431 574

2 954 946

2 954 946

2 954 946

CFR Marfă

CFR Marfă

115 293 055

115 293 055

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

Compania Națională a Sării și Compania de minerit din Râmnicu Vâlcea

15 076 968

15 076 968

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

MFC Commodities GmbH

149 703 788

32 934 833

32 934 833

32 934 833

Kronos Worldwide Limited

51 660 368

11 365 281

11 365 281

11 365 281

Total

Total

3 454 458 105

3 454 458 105

759 980 783

759 980 783

536 559 566

536 559 566

554 967 213

554 967 213

Tabelul 5

Tabelul 5

Datorii publice care urmează să fie anulate (în EUR)

Datorii publice care urmează să fie anulate (în EUR)

| Creditor | Datoria totală
  (EUR) | Datorii care urmează să fie anulate
  (EUR) | % din datoria care urmează să fie anulată
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| min. | max. | min. | max. |
| Creditori bugetari |
| AAAS | 264 286 269 | 211 198 788 | 216 498 450 | 79,91 | 81,9 |
| DGFP Craiova | 5 597 262 | 3 742 718 | 3 910 841 | 66,87 | 69,8 |
| Administrația Fondului pentru Mediu | 13 025 112 | 10 470 432 | 10 726 900 | 80,39 | 82,3 |
| Administrația Națională „Apele Române” | 3 158 632 | 2 234 711 | 2 238 493 | 70,75 | 70,8 |
| Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei | 4 066 | 3 269 | 3 349 | 80,39 | 82,3 |
| Primăria Bradu | 220 144 | 176 966 | 181 300 | 80,39 | 82,3 |
| Primăria Râmnicu Vâlcea | 466 175 | 374 742 | 383 921 | 80,39 | 82,3 |
| Primăria Băbeni | 544 | 437 | 448 | 80,37 | 82,3 |
| Întreprinderi deținute de stat (exemple) |
| CEC Bank | 12 390 623 | 2 496 105 | 3 311 312 | 20,15 | 26,7 |
| Compania Națională a Sării | 6 782 113 | 4 014 997 | 4 242 980 | 59,20 | 62,5 |
| CET Govora | 30 117 982 | 21 120 370 | 21 120 370 | 70,13 | 70,1 |
| Electrica SA | 144 877 778 | 109 574 383 | 112 483 035 | 75,63 | 77,6 |
| Electrica Furnizare | 12 437 442 | 7 723 430 | 8 111 816 | 62,10 | 65,2 |
| CFR Marfă | 25 364 472 | 25 364 472 | 25 364 472 | 100 | 100 |
| Total | 518 728 615 | 398 495 819 | 408 577 686 | 77 | 78,7 |

Creditor

Datoria totală

(EUR)

Datorii care urmează să fie anulate

(EUR)

% din datoria care urmează să fie anulată

(%)

min.

max.

min.

max.

Creditori bugetari

Creditori bugetari

AAAS

264 286 269

211 198 788

216 498 450

79,91

81,9

DGFP Craiova

5 597 262

3 742 718

3 910 841

66,87

69,8

Administrația Fondului pentru Mediu

13 025 112

10 470 432

10 726 900

80,39

82,3

Administrația Națională „Apele Române”

3 158 632

2 234 711

2 238 493

70,75

70,8

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

4 066

3 269

3 349

80,39

82,3

Primăria Bradu

220 144

176 966

181 300

80,39

82,3

Primăria Râmnicu Vâlcea

466 175

374 742

383 921

80,39

82,3

Primăria Băbeni

544

437

448

80,37

82,3

Întreprinderi deținute de stat (exemple)

Întreprinderi deținute de stat (exemple)

CEC Bank

12 390 623

2 496 105

3 311 312

20,15

26,7

Compania Națională a Sării

6 782 113

4 014 997

4 242 980

59,20

62,5

CET Govora

30 117 982

21 120 370

21 120 370

70,13

70,1

Electrica SA

144 877 778

109 574 383

112 483 035

75,63

77,6

Electrica Furnizare

12 437 442

7 723 430

8 111 816

62,10

65,2

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

25 364 472

100

100

Total

Total

518 728 615

518 728 615

398 495 819

398 495 819

408 577 686

408 577 686

77

77

78,7

78,7

| (74) | Creditorii au votat cu privire la acest plan. Conform procesului-verbal al reuniunii Adunării creditorilor din 9 martie 2015 (a se remarca faptul că numai principalii creditori publici și privați și salariații sunt prezentați mai jos):






  (a) | AAAS a votat în favoarea planului, atât în categoria datoriilor garantate (în care creanța sa s-a ridicat la 1,061 % din categoria respectivă), cât și în categoria datoriilor bugetare (în care creanța sa s-a ridicat la 98,04 % din categoria respectivă). Prin urmare, AAAS a fost de acord cu anularea a 80 % până la 82 % din creanța sa totală față de Oltchim. |
| --- | --- | --- |

(74)

Creditorii au votat cu privire la acest plan. Conform procesului-verbal al reuniunii Adunării creditorilor din 9 martie 2015 (a se remarca faptul că numai principalii creditori publici și privați și salariații sunt prezentați mai jos):

(a)

AAAS a votat în favoarea planului, atât în categoria datoriilor garantate (în care creanța sa s-a ridicat la 1,061 % din categoria respectivă), cât și în categoria datoriilor bugetare (în care creanța sa s-a ridicat la 98,04 % din categoria respectivă). Prin urmare, AAAS a fost de acord cu anularea a 80 % până la 82 % din creanța sa totală față de Oltchim.

în favoarea

| (b) | DGFP Craiova („DGFP”) (40) a votat împotriva planului, atât în categoria datoriilor garantate (în care creanța sa s-a ridicat la 0,64 % din categoria respectivă), cât și în categoria datoriilor bugetare (în care creanța sa s-a ridicat la 1,55 % din categoria respectivă). DGFP a votat împotriva anulării a 67 % până la 70 % din creanțele sale față de Oltchim. |
| --- | --- |

(b)

DGFP Craiova („DGFP”) (40) a votat împotriva planului, atât în categoria datoriilor garantate (în care creanța sa s-a ridicat la 0,64 % din categoria respectivă), cât și în categoria datoriilor bugetare (în care creanța sa s-a ridicat la 1,55 % din categoria respectivă). DGFP a votat împotriva anulării a 67 % până la 70 % din creanțele sale față de Oltchim.

40

împotriva

| (c) | CEC Bank a votat în favoarea planului în categoria datoriilor garantate (în care creanța sa s-a ridicat la 6,33 % din categoria respectivă). CEC Bank nu a avut creanțe în alte categorii. Prin urmare, CEC Bank a fost de acord cu anularea a 20 % până la 27 % din creanța sa totală față de Oltchim. |
| --- | --- |

(c)

CEC Bank a votat în favoarea planului în categoria datoriilor garantate (în care creanța sa s-a ridicat la 6,33 % din categoria respectivă). CEC Bank nu a avut creanțe în alte categorii. Prin urmare, CEC Bank a fost de acord cu anularea a 20 % până la 27 % din creanța sa totală față de Oltchim.

în favoarea

| (d) | Salrom a votat în favoarea planului, atât în categoria datoriilor garantate, cât și în categoria datoriilor chirografare (în care creanțele sale s-au ridicat la 1,77 % și, respectiv, 1,34 %). Prin urmare, Salrom a fost de acord cu anularea a 59 % până la 62 % din creanța sa totală față de Oltchim. |
| --- | --- |

(d)

Salrom a votat în favoarea planului, atât în categoria datoriilor garantate, cât și în categoria datoriilor chirografare (în care creanțele sale s-au ridicat la 1,77 % și, respectiv, 1,34 %). Prin urmare, Salrom a fost de acord cu anularea a 59 % până la 62 % din creanța sa totală față de Oltchim.

în favoarea

| (e) | CET Govora și Administrația Națională „Apele Române” au votat în favoarea planului în categoria datoriilor chirografare în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței. Prin urmare, CET Govora și Administrația Națională „Apele Române” au fost de acord cu anularea a 70 % până la 71 % din creanțele lor față de Oltchim. |
| --- | --- |

(e)

CET Govora și Administrația Națională „Apele Române” au votat în favoarea planului în categoria datoriilor chirografare în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței. Prin urmare, CET Govora și Administrația Națională „Apele Române” au fost de acord cu anularea a 70 % până la 71 % din creanțele lor față de Oltchim.

în favoarea

| (f) | Electrica a votat în favoarea planului, atât în categoria datoriilor garantate, cât și în categoria datoriilor chirografare (în care creanțele sale s-au ridicat la 22,5 % și, respectiv, 40,5 %). Prin urmare, Electrica a fost de acord cu anularea a 76 % până la 77 % din creanța sa totală față de Oltchim. |
| --- | --- |

(f)

Electrica a votat în favoarea planului, atât în categoria datoriilor garantate, cât și în categoria datoriilor chirografare (în care creanțele sale s-au ridicat la 22,5 % și, respectiv, 40,5 %). Prin urmare, Electrica a fost de acord cu anularea a 76 % până la 77 % din creanța sa totală față de Oltchim.

în favoarea

| (g) | Electrica Furnizare (41) a votat împotriva planului, atât în categoria datoriilor garantate, cât și în categoria datoriilor chirografare (în care creanțele sale s-au ridicat la 3,01 % și, respectiv, 2,63 %). Electrica Furnizare a votat împotriva anulării a 62 % până la 65 % din creanțele sale față de Oltchim. |
| --- | --- |

(g)

Electrica Furnizare (41) a votat împotriva planului, atât în categoria datoriilor garantate, cât și în categoria datoriilor chirografare (în care creanțele sale s-au ridicat la 3,01 % și, respectiv, 2,63 %). Electrica Furnizare a votat împotriva anulării a 62 % până la 65 % din creanțele sale față de Oltchim.

41

împotriva

| (h) | Angajații au votat în favoarea planului. Angajații erau siguri că vor beneficia de o acoperire a datoriei de 100 %. |
| --- | --- |

(h)

Angajații au votat în favoarea planului. Angajații erau siguri că vor beneficia de o acoperire a datoriei de 100 %.

în favoarea

| (75) | Planul a fost aprobat deoarece a respectat condițiile Legii privind procedura insolvenței, și anume:






  (a) | o majoritate absolută a categoriilor de creditori au votat în favoarea planului (din 5 categorii de datorii, 5 au votat pentru acesta); |
| --- | --- | --- |

(75)

Planul a fost aprobat deoarece a respectat condițiile Legii privind procedura insolvenței, și anume:

(a)

o majoritate absolută a categoriilor de creditori au votat în favoarea planului (din 5 categorii de datorii, 5 au votat pentru acesta);

| (b) | în cadrul fiecărei categorii, planul a fost acceptat de o majoritate absolută a valorii creanțelor aparținând categoriei respective; |
| --- | --- |

(b)

în cadrul fiecărei categorii, planul a fost acceptat de o majoritate absolută a valorii creanțelor aparținând categoriei respective;

| (c) | cel puțin o categorie defavorizată a acceptat planul (de fapt, toate categoriile defavorizate (42) au votat în favoarea planului). |
| --- | --- |

(c)

cel puțin o categorie defavorizată a acceptat planul (de fapt, toate categoriile defavorizate (42) au votat în favoarea planului).

42

| (76) | La ședința de judecată din 25 martie 2015, judecătorul sindic a solicitat furnizarea unor clarificări suplimentare privind planul și a pronunțat amânarea până la 22 aprilie 2015. La ședința de judecată din 22 aprilie 2015, instanța a susținut planul aprobând doar prima opțiune, și anume anularea parțială a datoriilor astfel cum s-a stabilit de comun acord cu creditorii și crearea unei entități noi (Oltchim SPV) și transferul tuturor activelor viabile de la Oltchim SA către aceasta din urmă. La 24 septembrie 2015, Curtea de Apel Pitești a respins acțiunea introdusă de ANAF (Agenția Națională de Administrare Fiscală) și Electrica Furnizare împotriva hotărârii de aprobare a planului de reorganizare. Prin această hotărâre, planul a devenit definitiv. |
| --- | --- |

(76)

La ședința de judecată din 25 martie 2015, judecătorul sindic a solicitat furnizarea unor clarificări suplimentare privind planul și a pronunțat amânarea până la 22 aprilie 2015. La ședința de judecată din 22 aprilie 2015, instanța a susținut planul aprobând doar prima opțiune, și anume anularea parțială a datoriilor astfel cum s-a stabilit de comun acord cu creditorii și crearea unei entități noi (Oltchim SPV) și transferul tuturor activelor viabile de la Oltchim SA către aceasta din urmă. La 24 septembrie 2015, Curtea de Apel Pitești a respins acțiunea introdusă de ANAF (Agenția Națională de Administrare Fiscală) și Electrica Furnizare împotriva hotărârii de aprobare a planului de reorganizare. Prin această hotărâre, planul a devenit definitiv.

crearea unei entități noi (Oltchim SPV) și transferul tuturor activelor viabile de la Oltchim SA către aceasta din urmă

2.2.4.3.   Punerea în aplicare a planului de reorganizare

Punerea în aplicare a planului de reorganizare

| (77) | Pe durata procedurilor de insolvență, înainte de aprobarea planului de reorganizare, Oltchim a pus în aplicare o serie de măsuri de reducere a costurilor sale, cum ar fi concedierea a 918 angajați în iunie 2013 (alți 225 de angajați ar fi trebuit să fie concediați până în noiembrie 2015). În iunie 2014, Oltchim a schimbat un electrolizor în cadrul instalației principale de producție (în valoare totală de 800 000 EUR). Pentru a îmbunătăți în continuare indicatorul EBITDA, Oltchim a repornit instalația de oxo-alcooli la 9 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(77)

Pe durata procedurilor de insolvență, înainte de aprobarea planului de reorganizare, Oltchim a pus în aplicare o serie de măsuri de reducere a costurilor sale, cum ar fi concedierea a 918 angajați în iunie 2013 (alți 225 de angajați ar fi trebuit să fie concediați până în noiembrie 2015). În iunie 2014, Oltchim a schimbat un electrolizor în cadrul instalației principale de producție (în valoare totală de 800 000 EUR). Pentru a îmbunătăți în continuare indicatorul EBITDA, Oltchim a repornit instalația de oxo-alcooli la 9 septembrie 2014.

| (78) | Autoritățile române au informat (43) că societatea și-a îmbunătățit performanța economică și financiară. Cifra sa de afaceri a crescut în 2015 cu 31 % comparativ cu 2014 și cu 59 % comparativ cu 2013, ca urmare a creșterii vânzărilor principalelor produse fabricate (o creștere de 33 % pentru polioli polieteri, o creștere de 7 % pentru produsele clor-alcaline). Indicatorul EBITDA s-a îmbunătățit cu 109 milioane RON comparativ cu 2013. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile române au informat (43) că societatea și-a îmbunătățit performanța economică și financiară. Cifra sa de afaceri a crescut în 2015 cu 31 % comparativ cu 2014 și cu 59 % comparativ cu 2013, ca urmare a creșterii vânzărilor principalelor produse fabricate (o creștere de 33 % pentru polioli polieteri, o creștere de 7 % pentru produsele clor-alcaline). Indicatorul EBITDA s-a îmbunătățit cu 109 milioane RON comparativ cu 2013.

43

| (79) | Noi tentative de privatizare a societății au avut loc începând cu iunie 2013, însă acestea au eșuat din nou în cursul anului respectiv. |
| --- | --- |

(79)

Noi tentative de privatizare a societății au avut loc începând cu iunie 2013, însă acestea au eșuat din nou în cursul anului respectiv.

| (80) | Conform planului, astfel cum a fost stabilit de comun acord cu creditorii și aprobat de instanță (a se vedea tabelul 5 de mai sus), creditorii bugetari și întreprinderile de stat au fost nevoite să anuleze în total 408,5 milioane EUR din datoria Oltchim (în cazul AAAS, aproximativ 216 milioane EUR, reprezentând 81,9 % din creanța sa totală, iar în cazul întreprinderilor de stat, 174,3 milioane EUR). |
| --- | --- |

(80)

Conform planului, astfel cum a fost stabilit de comun acord cu creditorii și aprobat de instanță (a se vedea tabelul 5 de mai sus), creditorii bugetari și întreprinderile de stat au fost nevoite să anuleze în total 408,5 milioane EUR din datoria Oltchim (în cazul AAAS, aproximativ 216 milioane EUR, reprezentând 81,9 % din creanța sa totală, iar în cazul întreprinderilor de stat, 174,3 milioane EUR).

| (81) | Așa-numiții furnizori esențiali (și anume, CET Govora SA și Administrația Națională „Apele Române”) au fost nevoiți să anuleze 21,2 milioane EUR și, respectiv, 2,2 milioane EUR, reprezentând 70 % până la 71 % din creanțele lor totale. Electrica a trebuit să anuleze 112 milioane EUR, reprezentând 77,6 % din creanța sa totală. |
| --- | --- |

(81)

Așa-numiții furnizori esențiali (și anume, CET Govora SA și Administrația Națională „Apele Române”) au fost nevoiți să anuleze 21,2 milioane EUR și, respectiv, 2,2 milioane EUR, reprezentând 70 % până la 71 % din creanțele lor totale. Electrica a trebuit să anuleze 112 milioane EUR, reprezentând 77,6 % din creanța sa totală.

| (82) | Pe lângă sumele corespunzătoare anulării datoriilor pentru diverși creditori publici, cuprinse în tabelul 5, tabelul 6 de mai jos reflectă sumele corespunzătoare datoriilor care urmează să fie recuperate în scenariul unei vânzări într-un singur pachet de active a Oltchim SPV, prevăzută în planul de reorganizare, astfel cum rezultă din anularea maximă aprobată.

  Tabelul 6


  Creditori publici (anularea datoriilor și recuperarea datoriilor în cadrul planului)









  (EUR) |
| --- | --- |
| Creditor | Datoria totală | Datorii care urmează să fie anulate
  (anularea maximă aprobată) | Datorii minime prevăzute care urmează să fie recuperate în urma viitoarei vânzări a Oltchim SPV |
| Creditori bugetari |
| AAAS | 264 286 269 | 216 498 450 | 47 787 819 |
| DGFP Craiova | 5 597 262 | 3 910 841 | 1 686 422 |
| Administrația Fondului pentru Mediu | 13 025 112 | 10 726 900 | 2 298 212 |
| Administrația Națională „Apele Române” | 3 158 632 | 2 238 493 | 920 139 |
| Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei | 4 066 | 3 349 | 717 |
| Primăria Bradu | 220 144 | 181 300 | 38 843 |
| Primăria Râmnicu Vâlcea | 466 175 | 383 921 | 82 254 |
| Primăria Băbeni | 544 | 448 | 96 |
| Întreprinderi deținute de stat (exemple) |
| CEC Bank | 12 390 623 | 3 311 312 | 9 079 311 |
| Compania Națională a Sării | 6 782 113 | 4 242 980 | 2 539 134 |
| CET Govora | 30 117 982 | 21 120 370 | 8 997 613 |
| Electrica SA | 144 877 778 | 112 483 035 | 32 394 743 |
| Electrica Furnizare | 12 437 442 | 8 111 816 | 4 325 625 |
| CFR Marfă | 25 364 472 | 25 364 472 | 0 |
| Total | 518 728 615 | 408 577 686 | 110 150 928 |

(82)

Pe lângă sumele corespunzătoare anulării datoriilor pentru diverși creditori publici, cuprinse în tabelul 5, tabelul 6 de mai jos reflectă sumele corespunzătoare datoriilor care urmează să fie recuperate în scenariul unei vânzări într-un singur pachet de active a Oltchim SPV, prevăzută în planul de reorganizare, astfel cum rezultă din anularea maximă aprobată.

Tabelul 6

Tabelul 6

Creditori publici (anularea datoriilor și recuperarea datoriilor în cadrul planului)

Creditori publici (anularea datoriilor și recuperarea datoriilor în cadrul planului)

(EUR)

Creditor

Datoria totală

Datorii care urmează să fie anulate

(anularea maximă aprobată)

Datorii minime prevăzute care urmează să fie recuperate în urma viitoarei vânzări a Oltchim SPV

Creditori bugetari

Creditori bugetari

AAAS

264 286 269

216 498 450

47 787 819

47 787 819

DGFP Craiova

5 597 262

3 910 841

1 686 422

1 686 422

Administrația Fondului pentru Mediu

13 025 112

10 726 900

2 298 212

2 298 212

Administrația Națională „Apele Române”

3 158 632

2 238 493

920 139

920 139

Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei

4 066

3 349

717

717

Primăria Bradu

220 144

181 300

38 843

38 843

Primăria Râmnicu Vâlcea

466 175

383 921

82 254

82 254

Primăria Băbeni

544

448

96

96

Întreprinderi deținute de stat (exemple)

Întreprinderi deținute de stat (exemple)

CEC Bank

12 390 623

3 311 312

9 079 311

9 079 311

Compania Națională a Sării

6 782 113

4 242 980

2 539 134

2 539 134

CET Govora

30 117 982

21 120 370

8 997 613

8 997 613

Electrica SA

144 877 778

112 483 035

32 394 743

32 394 743

Electrica Furnizare

12 437 442

8 111 816

4 325 625

4 325 625

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

0

0

Total

Total

518 728 615

518 728 615

408 577 686

408 577 686

110 150 928

110 150 928

| (83) | După aprobarea planului de reorganizare, s-au efectuat deja anulări semnificative ale datoriilor. România a informat, în observațiile sale din octombrie 2015, că în perioada aprilie-octombrie 2015 s-au anulat aproximativ 2,358 miliarde RON (518 milioane EUR) din datorii (44). |
| --- | --- |

(83)

După aprobarea planului de reorganizare, s-au efectuat deja anulări semnificative ale datoriilor. România a informat, în observațiile sale din octombrie 2015, că în perioada aprilie-octombrie 2015 s-au anulat aproximativ 2,358 miliarde RON (518 milioane EUR) din datorii (44).

44

| (84) | Autoritățile române au informat, de asemenea, că o ofertă de vânzare a Oltchim SPV a fost trimisă tuturor Camerelor de Comerț bilaterale din România (iulie 2015) și altor 30 de Camere de Comerț din întreaga lume (în septembrie 2015). Primele întâlniri cu potențiali cumpărători au avut loc în perioada septembrie-octombrie 2015. |
| --- | --- |

(84)

Autoritățile române au informat, de asemenea, că o ofertă de vânzare a Oltchim SPV a fost trimisă tuturor Camerelor de Comerț bilaterale din România (iulie 2015) și altor 30 de Camere de Comerț din întreaga lume (în septembrie 2015). Primele întâlniri cu potențiali cumpărători au avut loc în perioada septembrie-octombrie 2015.

3.   DECIZIA COMISIEI DE INIȚIERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

DECIZIA COMISIEI DE INIȚIERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (85) | La 8 aprilie 2016, Comisia a decis să inițieze procedura oficială de investigare. Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la trei măsuri de sprijin:






  1. | Măsura 1: neexecutarea creanțelor și acumularea de noi datorii față de AAAS începând cu luna septembrie 2012. În pofida angajamentului ferm din 2012 față de Comisie, autoritățile române nu au convertit în acțiuni datoria acumulată față de AAAS (1,049 miliarde RON, și anume aproximativ 231 de milioane EUR la momentul respectiv) și nu au privatizat Oltchim. În schimb, Oltchim și-a continuat activitățile comerciale și a acumulat mai multe datorii publice, inclusiv față de AAAS (datoria față de AAAS a crescut de la 1,049 miliarde RON la 1,201 miliarde RON, și anume de la aproximativ 231 de milioane EUR la aproximativ 264 de milioane EUR). AAAS nu și-a revendicat creanțele față de Oltchim după eșuarea privatizării în septembrie 2012. AAAS nu a solicitat rambursarea creanțelor sale printr-o lichidare imediată a Oltchim, ci a așteptat în schimb realizarea conversiei datoriei în acțiuni, chiar dacă procesul de privatizare a Oltchim a eșuat din nou. |
| --- | --- | --- |

(85)

La 8 aprilie 2016, Comisia a decis să inițieze procedura oficială de investigare. Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la trei măsuri de sprijin:

1.

Măsura 1: neexecutarea creanțelor și acumularea de noi datorii față de AAAS începând cu luna septembrie 2012. În pofida angajamentului ferm din 2012 față de Comisie, autoritățile române nu au convertit în acțiuni datoria acumulată față de AAAS (1,049 miliarde RON, și anume aproximativ 231 de milioane EUR la momentul respectiv) și nu au privatizat Oltchim. În schimb, Oltchim și-a continuat activitățile comerciale și a acumulat mai multe datorii publice, inclusiv față de AAAS (datoria față de AAAS a crescut de la 1,049 miliarde RON la 1,201 miliarde RON, și anume de la aproximativ 231 de milioane EUR la aproximativ 264 de milioane EUR). AAAS nu și-a revendicat creanțele față de Oltchim după eșuarea privatizării în septembrie 2012. AAAS nu a solicitat rambursarea creanțelor sale printr-o lichidare imediată a Oltchim, ci a așteptat în schimb realizarea conversiei datoriei în acțiuni, chiar dacă procesul de privatizare a Oltchim a eșuat din nou.

Măsura 1:

| 2. | Măsura 2 (45)
  : sprijinul acordat de CET Govora și Salrom pentru operațiunile Oltchim sub forma continuării furnizărilor în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013. După eșecul privatizării din septembrie 2012, situația financiară a Oltchim s-a deteriorat și producția a fost suspendată. Autoritățile române au luat diverse măsuri de sprijin pentru a-i permite societății Oltchim să își reia producția. Reluarea producției nu ar fi fost posibilă fără decizia întreprinderilor furnizoare de stat – CET Govora și Salrom – de a continua livrările către societatea Oltchim, în pofida neplății datoriilor de către aceasta.






  — | CET Govora a semnat cu Oltchim un nou contract de furnizare a energiei electrice la 15 septembrie 2012 și ulterior a acceptat să livreze un volum mai mare de energie electrică, inițial de la 25 octombrie 2012, apoi de la 12 noiembrie 2012, iar ulterior să furnizeze în continuare energie electrică de la 1 ianuarie 2013. Aceste modificări ale relației contractuale cu Oltchim par să fi fost efectuate în punerea în aplicare a mai multor decizii emise de Consiliul Județean Vâlcea pentru a se asigura aprovizionarea cu energie electrică a Oltchim. |
| --- | --- | --- |

2.

Măsura 2 (45)
  : sprijinul acordat de CET Govora și Salrom pentru operațiunile Oltchim sub forma continuării furnizărilor în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013. După eșecul privatizării din septembrie 2012, situația financiară a Oltchim s-a deteriorat și producția a fost suspendată. Autoritățile române au luat diverse măsuri de sprijin pentru a-i permite societății Oltchim să își reia producția. Reluarea producției nu ar fi fost posibilă fără decizia întreprinderilor furnizoare de stat – CET Govora și Salrom – de a continua livrările către societatea Oltchim, în pofida neplății datoriilor de către aceasta.

Măsura 2

45

:

—

CET Govora a semnat cu Oltchim un nou contract de furnizare a energiei electrice la 15 septembrie 2012 și ulterior a acceptat să livreze un volum mai mare de energie electrică, inițial de la 25 octombrie 2012, apoi de la 12 noiembrie 2012, iar ulterior să furnizeze în continuare energie electrică de la 1 ianuarie 2013. Aceste modificări ale relației contractuale cu Oltchim par să fi fost efectuate în punerea în aplicare a mai multor decizii emise de Consiliul Județean Vâlcea pentru a se asigura aprovizionarea cu energie electrică a Oltchim.

CET Govora

| — | Salrom a acceptat amânarea plăților pentru livrările sale și, prin urmare, a acceptat creșterea în continuare a datoriilor pe care Oltchim le avea față de Salrom. |
| --- | --- |

—

Salrom a acceptat amânarea plăților pentru livrările sale și, prin urmare, a acceptat creșterea în continuare a datoriilor pe care Oltchim le avea față de Salrom.

Salrom

| 3. | Măsura 3 (46)
  : aprobarea de către AAAS și întreprinderile de stat (47) a anulării datoriilor în cadrul planului de reorganizare din 2015; AAAS, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române” și Electrica au votat toate în favoarea planului de reorganizare. Prin urmare, AAAS a fost de acord cu anularea a 216 milioane EUR din creanțele sale asupra Oltchim în vederea viitoarei recuperări (nesigure) a sumei de 47 de milioane EUR. Salrom a fost de acord cu anularea a 4,2 milioane EUR din creanță, CET Govora SA a fost de acord cu anularea a 21,1 milioane EUR din creanță, Administrația Națională „Apele Române” a fost de acord cu anularea a 2,2 milioane EUR din creanță și Electrica a fost de acord cu anularea a 112 milioane EUR din creanță. În schimb, respectivele întreprinderi de stat așteaptă următoarea acoperire a creanțelor în cazul în care privatizarea reușește: 2,5 milioane EUR pentru Salrom, 8,9 milioane EUR pentru CET Govora SA, 0,9 milioane EUR pentru Administrația Națională „Apele Române” și 32 de milioane EUR pentru Electrica (a se vedea tabelele 4 și 5). |
| --- | --- |

3.

Măsura 3 (46)
  : aprobarea de către AAAS și întreprinderile de stat (47) a anulării datoriilor în cadrul planului de reorganizare din 2015; AAAS, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române” și Electrica au votat toate în favoarea planului de reorganizare. Prin urmare, AAAS a fost de acord cu anularea a 216 milioane EUR din creanțele sale asupra Oltchim în vederea viitoarei recuperări (nesigure) a sumei de 47 de milioane EUR. Salrom a fost de acord cu anularea a 4,2 milioane EUR din creanță, CET Govora SA a fost de acord cu anularea a 21,1 milioane EUR din creanță, Administrația Națională „Apele Române” a fost de acord cu anularea a 2,2 milioane EUR din creanță și Electrica a fost de acord cu anularea a 112 milioane EUR din creanță. În schimb, respectivele întreprinderi de stat așteaptă următoarea acoperire a creanțelor în cazul în care privatizarea reușește: 2,5 milioane EUR pentru Salrom, 8,9 milioane EUR pentru CET Govora SA, 0,9 milioane EUR pentru Administrația Națională „Apele Române” și 32 de milioane EUR pentru Electrica (a se vedea tabelele 4 și 5).

Măsura 3

46

:

47

| (86) | În decizia de inițiere a procedurii, opinia preliminară a Comisiei a fost că măsurile descrise mai sus implică resurse de stat și sunt imputabile statului. În plus, având în vedere probabilitatea scăzută ca orice operator privat rațional să fi acordat societății Oltchim astfel de măsuri, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia preliminară potrivit căreia măsurile ar fi oferit societății Oltchim un avantaj necuvenit; un astfel de avantaj ar fi selectiv, având în vedere că Oltchim este singurul beneficiar al acestora. |
| --- | --- |

(86)

În decizia de inițiere a procedurii, opinia preliminară a Comisiei a fost că măsurile descrise mai sus implică resurse de stat și sunt imputabile statului. În plus, având în vedere probabilitatea scăzută ca orice operator privat rațional să fi acordat societății Oltchim astfel de măsuri, Comisia a exprimat, de asemenea, opinia preliminară potrivit căreia măsurile ar fi oferit societății Oltchim un avantaj necuvenit; un astfel de avantaj ar fi selectiv, având în vedere că Oltchim este singurul beneficiar al acestora.

| (87) | Comisia a observat, de asemenea, că măsurile erau de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre, întrucât Oltchim se afla în concurență cu alți producători de produse chimice din alte state membre, precum și din restul lumii. Măsurile au permis societății Oltchim să își continue activitatea, astfel încât aceasta nu s-a confruntat, ca alți concurenți, cu consecințele care ar decurge în mod normal din rezultatele sale financiare slabe. |
| --- | --- |

(87)

Comisia a observat, de asemenea, că măsurile erau de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre, întrucât Oltchim se afla în concurență cu alți producători de produse chimice din alte state membre, precum și din restul lumii. Măsurile au permis societății Oltchim să își continue activitatea, astfel încât aceasta nu s-a confruntat, ca alți concurenți, cu consecințele care ar decurge în mod normal din rezultatele sale financiare slabe.

| (88) | De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea măsurilor, în special având în vedere faptul că autoritățile române nu au furnizat niciun argument pe baza căruia ar putea fi stabilită compatibilitatea. Opinia preliminară a Comisiei a fost că Oltchim ar putea fi considerată o întreprindere aflată în dificultate în sensul Orientărilor din 2014 privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate („Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea”) (48), în special având în vedere procedurile de insolvență inițiate la 30 ianuarie 2013. Cu toate acestea, criteriile pentru ajutorul de salvare sau de restructurare compatibil prevăzute în Orientările privind salvarea și restructurarea par să nu fie respectate de niciuna dintre măsuri. Mai concret, în absența unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor de restructurare), Comisia nu poate să evalueze elementele planului de reorganizare, inclusiv măsurile de investiții și de modernizare, nici nu poate să evalueze dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și ar fi menținute la un nivel minim, astfel încât să se evite denaturările excesive ale concurenței. |
| --- | --- |

(88)

De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea măsurilor, în special având în vedere faptul că autoritățile române nu au furnizat niciun argument pe baza căruia ar putea fi stabilită compatibilitatea. Opinia preliminară a Comisiei a fost că Oltchim ar putea fi considerată o întreprindere aflată în dificultate în sensul Orientărilor din 2014 privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate („Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea”) (48), în special având în vedere procedurile de insolvență inițiate la 30 ianuarie 2013. Cu toate acestea, criteriile pentru ajutorul de salvare sau de restructurare compatibil prevăzute în Orientările privind salvarea și restructurarea par să nu fie respectate de niciuna dintre măsuri. Mai concret, în absența unui plan de restructurare notificat (autoritățile române nu susțin eligibilitatea măsurilor ca ajutor de restructurare), Comisia nu poate să evalueze elementele planului de reorganizare, inclusiv măsurile de investiții și de modernizare, nici nu poate să evalueze dacă măsurile ar restabili viabilitatea pe termen lung și ar fi menținute la un nivel minim, astfel încât să se evite denaturările excesive ale concurenței.

48

| (89) | Pe baza celor de mai sus, opinia preliminară a Comisiei a fost că măsurile păreau să constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. De asemenea, întrucât măsurile ar fi fost acordate cu încălcarea obligațiilor de notificare și a „clauzelor de standstill” stabilite la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, Comisia a remarcat că acestea păreau să constituie ajutor de stat ilegal. În absența notificării Comisiei cu privire la planul de restructurare, astfel de măsuri nu puteau fi declarate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(89)

Pe baza celor de mai sus, opinia preliminară a Comisiei a fost că măsurile păreau să constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. De asemenea, întrucât măsurile ar fi fost acordate cu încălcarea obligațiilor de notificare și a „clauzelor de standstill” stabilite la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, Comisia a remarcat că acestea păreau să constituie ajutor de stat ilegal. În absența notificării Comisiei cu privire la planul de restructurare, astfel de măsuri nu puteau fi declarate compatibile cu piața internă.

4.   OBSERVAȚII CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

OBSERVAȚII CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

4.1.   Observațiile României

Observațiile României

| (90) | În observațiile sale privind decizia Comisiei de inițiere a procedurii, România prezintă o serie de observații cu privire la fiecare dintre cele trei măsuri descrise mai sus. |
| --- | --- |

(90)

În observațiile sale privind decizia Comisiei de inițiere a procedurii, România prezintă o serie de observații cu privire la fiecare dintre cele trei măsuri descrise mai sus.

4.1.1.   Observațiile României cu privire la măsura 1

Observațiile României cu privire la măsura 1

| (91) | România susține că, în perioada septembrie 2012 - ianuarie 2013, AAAS a acționat ca un creditor privat și că neexecutarea creanțelor de către AAAS a fost pe deplin justificată în această perioadă scurtă de 5 luni, atât din cauza limitărilor legale, cât și a celor de facto: |
| --- | --- |

(91)

România susține că, în perioada septembrie 2012 - ianuarie 2013, AAAS a acționat ca un creditor privat și că neexecutarea creanțelor de către AAAS a fost pe deplin justificată în această perioadă scurtă de 5 luni, atât din cauza limitărilor legale, cât și a celor de facto:

legale

de facto

| (92) | Limitările legale se referă la efectele așa-numitei proceduri de administrare specială [articolul 16 alineatul (5) litera (c) din Legea nr. 137/2002] în cadrul căreia creditorii bugetari nu își pot executa creanțele atât timp cât societatea se pregătește de privatizare. Acest fapt ar fi împiedicat AAAS să solicite executarea imediată a creanțelor sale în contextul procesului de privatizare menținut de Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, inclusiv după eșecul privatizării din septembrie 2012. De asemenea, România susține că lipsa activelor vandabile care nu au fost utilizate ca garanții reale pentru creditorii garantați au limitat de facto capacitatea AAAS de a executa creanțele sale și ar explica, de asemenea, motivul pentru care creditorii privați nu și-au executat creanțele. În acest sens, România prezintă exemplul băncii private Banca Comercială Română, care nu a început executarea silită și chiar a acordat finanțări suplimentare în valoare totală de aproximativ 1 milion EUR în favoarea repunerii în funcțiune a secției Polioli-polieteri, precum și a realizării unui studiu de consultanță privind oportunitatea reînceperii activităților Oltchim. |
| --- | --- |

(92)

Limitările legale se referă la efectele așa-numitei proceduri de administrare specială [articolul 16 alineatul (5) litera (c) din Legea nr. 137/2002] în cadrul căreia creditorii bugetari nu își pot executa creanțele atât timp cât societatea se pregătește de privatizare. Acest fapt ar fi împiedicat AAAS să solicite executarea imediată a creanțelor sale în contextul procesului de privatizare menținut de Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, inclusiv după eșecul privatizării din septembrie 2012. De asemenea, România susține că lipsa activelor vandabile care nu au fost utilizate ca garanții reale pentru creditorii garantați au limitat de facto capacitatea AAAS de a executa creanțele sale și ar explica, de asemenea, motivul pentru care creditorii privați nu și-au executat creanțele. În acest sens, România prezintă exemplul băncii private Banca Comercială Română, care nu a început executarea silită și chiar a acordat finanțări suplimentare în valoare totală de aproximativ 1 milion EUR în favoarea repunerii în funcțiune a secției Polioli-polieteri, precum și a realizării unui studiu de consultanță privind oportunitatea reînceperii activităților Oltchim.

de facto

| (93) | În plus, România susține că absența unei solicitări din partea AAAS de executare imediată a creanței sale a fost motivată, de asemenea, de inițierea unui proces de notificare prealabilă a Comisiei Europene de către România în ceea ce privește un ajutor de salvare (ajutor care s-a dovedit ulterior a fi incompatibil cu principiul „pentru prima și ultima dată” prevăzut în Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea). |
| --- | --- |

(93)

În plus, România susține că absența unei solicitări din partea AAAS de executare imediată a creanței sale a fost motivată, de asemenea, de inițierea unui proces de notificare prealabilă a Comisiei Europene de către România în ceea ce privește un ajutor de salvare (ajutor care s-a dovedit ulterior a fi incompatibil cu principiul „pentru prima și ultima dată” prevăzut în Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea).

| (94) | România observă că, pe baza studiului Raiffeisen, fără a lua în considerare deducerile care urmau să fie realizate în legătură cu obligațiile de mediu, AAAS ar fi recuperat 10 % în loc de 12 % din datoria sa în scenariul de lichidare, întrucât creanța AAAS față de Oltchim a fost de aproape 1,2 ori mai mare decât cea luată în considerare de Raiffeisen în 2011, când a trebuit să compare valoarea de piață și valoarea de lichidare ale societății Oltchim. În observațiile sale din mai 2018, România a mers chiar mai departe, susținând că, în caz de faliment, obligațiile de mediu care trebuiau să fie plătite cu prioritate în cazul Oltchim ar fi depășit încasările totale preconizate în urma unei vânzări forțate corespunzând unui scenariu de lichidare și concluzionează că gradul de recuperare a datoriei față de AAAS ar fi fost zero. |
| --- | --- |

(94)

România observă că, pe baza studiului Raiffeisen, fără a lua în considerare deducerile care urmau să fie realizate în legătură cu obligațiile de mediu, AAAS ar fi recuperat 10 % în loc de 12 % din datoria sa în scenariul de lichidare, întrucât creanța AAAS față de Oltchim a fost de aproape 1,2 ori mai mare decât cea luată în considerare de Raiffeisen în 2011, când a trebuit să compare valoarea de piață și valoarea de lichidare ale societății Oltchim. În observațiile sale din mai 2018, România a mers chiar mai departe, susținând că, în caz de faliment, obligațiile de mediu care trebuiau să fie plătite cu prioritate în cazul Oltchim ar fi depășit încasările totale preconizate în urma unei vânzări forțate corespunzând unui scenariu de lichidare și concluzionează că gradul de recuperare a datoriei față de AAAS ar fi fost zero.

| (95) | România susține că AAAS s-a concentrat pe obținerea de informații detaliate cu privire la situația societății Oltchim la momentul respectiv pentru a putea lua o decizie bine documentată și că intervalul de câteva luni dintre privatizarea eșuată și intrarea în insolvență a fost acceptabil ca perioadă de reflecție. |
| --- | --- |

(95)

România susține că AAAS s-a concentrat pe obținerea de informații detaliate cu privire la situația societății Oltchim la momentul respectiv pentru a putea lua o decizie bine documentată și că intervalul de câteva luni dintre privatizarea eșuată și intrarea în insolvență a fost acceptabil ca perioadă de reflecție.

| (96) | În cele din urmă, România remarcă faptul că AAAS a perceput societății Oltchim dobânzi la nivelul pieței până la procedura de insolvență. Potrivit României, aceasta dovedește faptul că neexecutarea imediată a creanțelor sale nu constituie ajutor de stat, România susținând că aceasta este conformă cu abordarea urmată la punctul 98 și următoarele din Decizia Comisiei din 2012. România susține, de asemenea, că singura datorie acumulată ulterior rezultă din dobânzile la o datorie deja existentă, care este de importanță minoră în cazul în care recuperarea datoriei principale este total nerealistă de la bun început. |
| --- | --- |

(96)

În cele din urmă, România remarcă faptul că AAAS a perceput societății Oltchim dobânzi la nivelul pieței până la procedura de insolvență. Potrivit României, aceasta dovedește faptul că neexecutarea imediată a creanțelor sale nu constituie ajutor de stat, România susținând că aceasta este conformă cu abordarea urmată la punctul 98 și următoarele din Decizia Comisiei din 2012. România susține, de asemenea, că singura datorie acumulată ulterior rezultă din dobânzile la o datorie deja existentă, care este de importanță minoră în cazul în care recuperarea datoriei principale este total nerealistă de la bun început.

4.1.2.   Observațiile României cu privire la măsura 2

Observațiile României cu privire la măsura 2

| (97) | Din punctul de vedere al României, atunci când au decis să continue furnizările și să modifice în mod favorabil condițiile comerciale, CET Govora și Salrom „au acționat în calitate de creditori privați, întrucât acestea au garantat datoria nou creată” și deoarece deciziile lor de a furniza materiile prime necesare pentru reluarea activității Oltchim erau similare celor adoptate de anumite întreprinderi private. Această decizie ar putea rezulta din probabilitatea de a recupera o sumă mai mare din datorie în cazul reluării activității. În plus, potrivit afirmațiilor României, ca urmare a interdependenței lor tehnologice în ceea ce privește furnizarea de apă industrială și, respectiv, apă demineralizată către Oltchim, Salrom (deși mai puțin distinct) și CET Govora au acționat în calitate de furnizori esențiali raționali. Având în vedere că Oltchim a reprezentat 14 % din cifra de afaceri a Salrom în 2015 și 39 % din veniturile CET Govora, nu a existat nicio soluție practică de substituire a achizițiilor Oltchim de abur industrial pentru CET Govora. |
| --- | --- |

(97)

Din punctul de vedere al României, atunci când au decis să continue furnizările și să modifice în mod favorabil condițiile comerciale, CET Govora și Salrom „au acționat în calitate de creditori privați, întrucât acestea au garantat datoria nou creată” și deoarece deciziile lor de a furniza materiile prime necesare pentru reluarea activității Oltchim erau similare celor adoptate de anumite întreprinderi private. Această decizie ar putea rezulta din probabilitatea de a recupera o sumă mai mare din datorie în cazul reluării activității. În plus, potrivit afirmațiilor României, ca urmare a interdependenței lor tehnologice în ceea ce privește furnizarea de apă industrială și, respectiv, apă demineralizată către Oltchim, Salrom (deși mai puțin distinct) și CET Govora au acționat în calitate de furnizori esențiali raționali. Având în vedere că Oltchim a reprezentat 14 % din cifra de afaceri a Salrom în 2015 și 39 % din veniturile CET Govora, nu a existat nicio soluție practică de substituire a achizițiilor Oltchim de abur industrial pentru CET Govora.

| (98) | În ceea ce privește Salrom, România afirmă, de asemenea, că aceasta a primit plăți totale de peste 33 de milioane RON în urma intrării în insolvență a Oltchim, condiționând orice alte livrări către Oltchim după intrarea în insolvență a acesteia din urmă de plățile în avans, o condiție care a fost convenită și respectată de către Oltchim în urma negocierilor. |
| --- | --- |

(98)

În ceea ce privește Salrom, România afirmă, de asemenea, că aceasta a primit plăți totale de peste 33 de milioane RON în urma intrării în insolvență a Oltchim, condiționând orice alte livrări către Oltchim după intrarea în insolvență a acesteia din urmă de plățile în avans, o condiție care a fost convenită și respectată de către Oltchim în urma negocierilor.

| (99) | În ceea ce privește oferta CET Govora, România susține că prețul de vânzare a energiei electrice și a aburului industrial către Oltchim este conform pieței și a fost achitat integral în perioada 1 februarie 2013-31 martie 2016 (476 de milioane RON). |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește oferta CET Govora, România susține că prețul de vânzare a energiei electrice și a aburului industrial către Oltchim este conform pieței și a fost achitat integral în perioada 1 februarie 2013-31 martie 2016 (476 de milioane RON).

4.1.3.   Observațiile României cu privire la măsura 3

Observațiile României cu privire la măsura 3

| (100) | România susține că votul pozitiv al AAAS și al întreprinderilor de stat a respectat principiul creditorului în economia de piață astfel cum este prezentat succint mai jos. |
| --- | --- |

(100)

România susține că votul pozitiv al AAAS și al întreprinderilor de stat a respectat principiul creditorului în economia de piață astfel cum este prezentat succint mai jos.

| (101) | În primul rând, România susține că valoarea scenariului de faliment al Oltchim este negativă. Pentru a-și susține punctul de vedere, România citează valorile furnizate în rapoartele de evaluare ale Romcontrol din februarie 2009 (-281 de milioane EUR) și, respectiv, decembrie 2010 (-407 milioane EUR). În plus, aceasta citează valoarea redresării estimată de Winterhill în scenariul de lichidare, care se ridică la aproximativ 108 milioane EUR pentru activele garantate și la 32 de milioane EUR pentru activele negrevate cu sarcini (din acestea din urmă, 22,2 milioane EUR ar fi fost deduse ca plăți compensatorii pentru angajații disponibilizați). |
| --- | --- |

(101)

În primul rând, România susține că valoarea scenariului de faliment al Oltchim este negativă. Pentru a-și susține punctul de vedere, România citează valorile furnizate în rapoartele de evaluare ale Romcontrol din februarie 2009 (-281 de milioane EUR) și, respectiv, decembrie 2010 (-407 milioane EUR). În plus, aceasta citează valoarea redresării estimată de Winterhill în scenariul de lichidare, care se ridică la aproximativ 108 milioane EUR pentru activele garantate și la 32 de milioane EUR pentru activele negrevate cu sarcini (din acestea din urmă, 22,2 milioane EUR ar fi fost deduse ca plăți compensatorii pentru angajații disponibilizați).

| (102) | Făcând trimitere la considerentul 120 din decizia de inițiere a procedurii, România adaugă că obligațiile de mediu cuprinse în raportul Winterhill se referă numai la curățarea și pregătirea activelor pentru vânzare și nu includ închiderea depozitului de deșeuri nepericuloase și a gropilor de deșeuri periculoase, precum și dezafectarea și demolarea echipamentelor și a clădirii și readucerea solului și a mediului la starea inițială. Obligațiile de mediu estimate de Oltchim reprezintă aproximativ 464 de milioane EUR și, prin urmare, ar depăși veniturile estimate de Winterhill pentru creditorii chirografari în procedura de lichidare. |
| --- | --- |

(102)

Făcând trimitere la considerentul 120 din decizia de inițiere a procedurii, România adaugă că obligațiile de mediu cuprinse în raportul Winterhill se referă numai la curățarea și pregătirea activelor pentru vânzare și nu includ închiderea depozitului de deșeuri nepericuloase și a gropilor de deșeuri periculoase, precum și dezafectarea și demolarea echipamentelor și a clădirii și readucerea solului și a mediului la starea inițială. Obligațiile de mediu estimate de Oltchim reprezintă aproximativ 464 de milioane EUR și, prin urmare, ar depăși veniturile estimate de Winterhill pentru creditorii chirografari în procedura de lichidare.

| (103) | Astfel, probabilitatea obținerii unor plăți de către AAAS și ÎS de la Oltchim era considerabil mai mare în cadrul procedurii de reorganizare. |
| --- | --- |

(103)

Astfel, probabilitatea obținerii unor plăți de către AAAS și ÎS de la Oltchim era considerabil mai mare în cadrul procedurii de reorganizare.

| (104) | În al doilea rând, România susține că nu era posibilă o recuperare a datoriilor prin inițierea de către AAAS și Electrica a procedurii de faliment a Oltchim, întrucât nu au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Legea privind procedura insolvenței. |
| --- | --- |

(104)

În al doilea rând, România susține că nu era posibilă o recuperare a datoriilor prin inițierea de către AAAS și Electrica a procedurii de faliment a Oltchim, întrucât nu au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Legea privind procedura insolvenței.

| (105) | În al treilea rând, România susține că, deși studiul AAAS privind principiul creditorului în economia de piață a fost pregătit înainte de aprobarea planului de reorganizare în cadrul reuniunii creditorilor din 9 martie 2015, studiul realizat de AAAS este adecvat și suficient pentru a considera decizia AAAS de a aproba planul de reorganizare ca fiind similară celei a unui creditor privat. Respingerea planului ar fi condus la faliment, care nu ar fi implicat o recuperare a datoriilor, având în vedere nivelul scăzut al datoriei față de AAAS care a fost garantată și valoarea ridicată a obligațiilor de mediu în cazul lucrărilor de amenajare teritorială pentru ecologizarea terenului. Astfel, studiul realizat de AAAS în această privință a demonstrat că AAAS ar fi recuperat o sumă mai mare în cazul aprobării planului de reorganizare decât în cazul lichidării Oltchim, caz în care obligațiile de mediu se aplică cu prioritate în temeiul Ordonanței nr. 195/2005. |
| --- | --- |

(105)

În al treilea rând, România susține că, deși studiul AAAS privind principiul creditorului în economia de piață a fost pregătit înainte de aprobarea planului de reorganizare în cadrul reuniunii creditorilor din 9 martie 2015, studiul realizat de AAAS este adecvat și suficient pentru a considera decizia AAAS de a aproba planul de reorganizare ca fiind similară celei a unui creditor privat. Respingerea planului ar fi condus la faliment, care nu ar fi implicat o recuperare a datoriilor, având în vedere nivelul scăzut al datoriei față de AAAS care a fost garantată și valoarea ridicată a obligațiilor de mediu în cazul lucrărilor de amenajare teritorială pentru ecologizarea terenului. Astfel, studiul realizat de AAAS în această privință a demonstrat că AAAS ar fi recuperat o sumă mai mare în cazul aprobării planului de reorganizare decât în cazul lichidării Oltchim, caz în care obligațiile de mediu se aplică cu prioritate în temeiul Ordonanței nr. 195/2005.

| (106) | România consideră că recuperarea a 20 % din datoria față de AAAS ca urmare a punerii în aplicare a planului de reorganizare a fost o estimare credibilă la momentul votului. |
| --- | --- |

(106)

România consideră că recuperarea a 20 % din datoria față de AAAS ca urmare a punerii în aplicare a planului de reorganizare a fost o estimare credibilă la momentul votului.

| (107) | În al patrulea rând, România a subliniat că cererea de revocare a planului de reorganizare de către trei creditori a fost respinsă de instanța națională prin Decizia nr. 892 din 22 aprilie 2015. Această hotărâre a confirmat că planul de reorganizare a deservit mai bine interesul creditorului decât scenariul de faliment, în special pe baza estimării obligațiilor de mediu cu rang prioritar la o valoare de 464 de milioane EUR, care depășește în mod semnificativ valoarea recuperării estimată de raportul Winterhill în scenariul de lichidare de aproximativ 108 milioane EUR pentru activele garantate și 32 de milioane EUR pentru activele negrevate cu sarcini. |
| --- | --- |

(107)

În al patrulea rând, România a subliniat că cererea de revocare a planului de reorganizare de către trei creditori a fost respinsă de instanța națională prin Decizia nr. 892 din 22 aprilie 2015. Această hotărâre a confirmat că planul de reorganizare a deservit mai bine interesul creditorului decât scenariul de faliment, în special pe baza estimării obligațiilor de mediu cu rang prioritar la o valoare de 464 de milioane EUR, care depășește în mod semnificativ valoarea recuperării estimată de raportul Winterhill în scenariul de lichidare de aproximativ 108 milioane EUR pentru activele garantate și 32 de milioane EUR pentru activele negrevate cu sarcini.

| (108) | Potrivit celor susținute de România, creditorii bugetari și celelalte întreprinderi de stat, cum ar fi AAAS sau Electrica, au acționat ca operatori de piață atunci când au optat pentru planul de reorganizare și nu pentru lichidarea Oltchim: aceștia au acționat ca societățile private, cum ar fi Erste Group Bank AG și Bulrom Gas Impex SRL, având atât creanțe garantate, cât și chirografare și care au aprobat, de asemenea, planul. De asemenea, România susține că, înainte de începerea procedurii de insolvență, Salrom a impus condiția de constituire a unei garanții imobiliare pentru a deveni un creditor garantat. |
| --- | --- |

(108)

Potrivit celor susținute de România, creditorii bugetari și celelalte întreprinderi de stat, cum ar fi AAAS sau Electrica, au acționat ca operatori de piață atunci când au optat pentru planul de reorganizare și nu pentru lichidarea Oltchim: aceștia au acționat ca societățile private, cum ar fi Erste Group Bank AG și Bulrom Gas Impex SRL, având atât creanțe garantate, cât și chirografare și care au aprobat, de asemenea, planul. De asemenea, România susține că, înainte de începerea procedurii de insolvență, Salrom a impus condiția de constituire a unei garanții imobiliare pentru a deveni un creditor garantat.

| (109) | În al cincilea rând, în observațiile sale, România a arătat că Electrica a luat toate măsurile permise de lege pentru a-și recupera datoria în cadrul procedurii de insolvență, astfel încât să se evite dependența de un plan de reorganizare. Aceste acțiuni au fost însă respinse de către instanțele din România. Prin urmare, votul pentru plan a fost ultima soluție disponibilă, ceea ce arată că Electrica a acționat ca un operator economic în economia de piață. Votul afirmativ exprimat cu privire la planul de reorganizare a fost singura opțiune de recuperare a datoriilor aflată la dispoziția creditorilor pentru Electrica, care a fost înregistrată atât drept creditor garantat, cât și drept creditor chirografar. |
| --- | --- |

(109)

În al cincilea rând, în observațiile sale, România a arătat că Electrica a luat toate măsurile permise de lege pentru a-și recupera datoria în cadrul procedurii de insolvență, astfel încât să se evite dependența de un plan de reorganizare. Aceste acțiuni au fost însă respinse de către instanțele din România. Prin urmare, votul pentru plan a fost ultima soluție disponibilă, ceea ce arată că Electrica a acționat ca un operator economic în economia de piață. Votul afirmativ exprimat cu privire la planul de reorganizare a fost singura opțiune de recuperare a datoriilor aflată la dispoziția creditorilor pentru Electrica, care a fost înregistrată atât drept creditor garantat, cât și drept creditor chirografar.

| (110) | România susține că un operator economic în economia de piață/un creditor ar fi optat pentru planul de reorganizare, întrucât aceasta este modalitatea care, în general, în cazurile de insolvență din România și în cele cunoscute de Electrica, oferă șanse mai mari de recuperare a datoriilor: România subliniază faptul că administratorii oficiali responsabili de elaborarea planului au obligația legală de a maximiza activele debitorului și pot fi considerați personal răspunzători în cazul în care nu obțin cele mai bune rezultate pentru creditori. |
| --- | --- |

(110)

România susține că un operator economic în economia de piață/un creditor ar fi optat pentru planul de reorganizare, întrucât aceasta este modalitatea care, în general, în cazurile de insolvență din România și în cele cunoscute de Electrica, oferă șanse mai mari de recuperare a datoriilor: România subliniază faptul că administratorii oficiali responsabili de elaborarea planului au obligația legală de a maximiza activele debitorului și pot fi considerați personal răspunzători în cazul în care nu obțin cele mai bune rezultate pentru creditori.

| (111) | De asemenea, România a explicat că raportul [...], coroborat cu planul de reorganizare, indică în mod plauzibil că singura posibilitate ca Electrica să recupereze o parte din datorie este prin reorganizare. În opinia României, nu este rezonabil să se susțină că Electrica ar fi trebuit să își asume cheltuielile mari ale unui studiu separat pentru a confirma aspectele declarate de profesioniști bine-cunoscuți, confirmate de instanțele naționale și indicate de experiența economică: costurile generate de îndeplinirea obligațiilor de mediu ale Oltchim în cadrul procedurii de faliment ar fi făcut mai puțin probabilă, dacă nu chiar imposibilă, recuperarea oricărei sume de către Electrica din creanțele sale împotriva Oltchim. |
| --- | --- |

(111)

De asemenea, România a explicat că raportul [...], coroborat cu planul de reorganizare, indică în mod plauzibil că singura posibilitate ca Electrica să recupereze o parte din datorie este prin reorganizare. În opinia României, nu este rezonabil să se susțină că Electrica ar fi trebuit să își asume cheltuielile mari ale unui studiu separat pentru a confirma aspectele declarate de profesioniști bine-cunoscuți, confirmate de instanțele naționale și indicate de experiența economică: costurile generate de îndeplinirea obligațiilor de mediu ale Oltchim în cadrul procedurii de faliment ar fi făcut mai puțin probabilă, dacă nu chiar imposibilă, recuperarea oricărei sume de către Electrica din creanțele sale împotriva Oltchim.

| (112) | Prin comparație, potențiala recuperare a sumei de 160 de milioane RON pentru Electrica oferită de planul de reorganizare, chiar dacă este asociată cu un interval mai mare de timp și cu anumite riscuri, a fost cu siguranță soluția preferabilă, astfel cum o demonstrează, de asemenea, acțiunile altor creditori privați, cum ar fi Erste Group Bank AG. |
| --- | --- |

(112)

Prin comparație, potențiala recuperare a sumei de 160 de milioane RON pentru Electrica oferită de planul de reorganizare, chiar dacă este asociată cu un interval mai mare de timp și cu anumite riscuri, a fost cu siguranță soluția preferabilă, astfel cum o demonstrează, de asemenea, acțiunile altor creditori privați, cum ar fi Erste Group Bank AG.

| (113) | România afirmă că, în cazul în care Salrom și CET Govora ar fi votat împotriva planului de reorganizare, aceasta ar fi condus la nerecuperarea părții lor de creanțe chirografare; astfel, cea mai bună alegere pentru Salrom și CET Govora a fost să aprobe planul de restructurare în care creditorii garantați au acceptat anularea creanțelor în schimbul unei recuperări parțiale a creanțelor lor chirografare. |
| --- | --- |

(113)

România afirmă că, în cazul în care Salrom și CET Govora ar fi votat împotriva planului de reorganizare, aceasta ar fi condus la nerecuperarea părții lor de creanțe chirografare; astfel, cea mai bună alegere pentru Salrom și CET Govora a fost să aprobe planul de restructurare în care creditorii garantați au acceptat anularea creanțelor în schimbul unei recuperări parțiale a creanțelor lor chirografare.

4.2.   Observațiile terților interesați

Observațiile terților interesați

| (114) | Patru părți interesate au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii – PCC (un acționar minoritar al Oltchim), Electrica, consorțiul de administratori judiciari Rominsolv și BDO (responsabili de administrarea judiciară a Oltchim) și o altă parte interesată care a dorit să rămână anonimă. |
| --- | --- |

(114)

Patru părți interesate au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii – PCC (un acționar minoritar al Oltchim), Electrica, consorțiul de administratori judiciari Rominsolv și BDO (responsabili de administrarea judiciară a Oltchim) și o altă parte interesată care a dorit să rămână anonimă.

4.2.1.   Rominsolv și BDO („R/BDO”, administratorii judiciari oficiali ai Oltchim în procedura de insolvență)

Rominsolv și BDO („R/BDO”, administratorii judiciari oficiali ai Oltchim în procedura de insolvență)

| (115) | Rominsolv și BDO sunt administratorii oficiali ai Oltchim care au elaborat planul de reorganizare, aprobat ulterior de creditorii Oltchim. Acestea prezintă o serie de argumente în favoarea planului de reorganizare. |
| --- | --- |

(115)

Rominsolv și BDO sunt administratorii oficiali ai Oltchim care au elaborat planul de reorganizare, aprobat ulterior de creditorii Oltchim. Acestea prezintă o serie de argumente în favoarea planului de reorganizare.

| (116) | În ceea ce privește măsura 1, R/BDO susțin că:






  — | Comisia s-a bazat în mod greșit pe valoarea de lichidare cuprinsă în raportul Raiffeisen, întrucât acest raport se bazează pe ipoteza continuării activității și nu ia în considerare obligațiile de mediu asociate cu scenariul de lichidare. Prin urmare, evaluarea Comisiei potrivit căreia, în 2012, AAAS ar fi recuperat 12 % din datoria sa prin lichidarea societății Oltchim este greșită. |
| --- | --- | --- |

(116)

În ceea ce privește măsura 1, R/BDO susțin că:

măsura 1

—

Comisia s-a bazat în mod greșit pe valoarea de lichidare cuprinsă în raportul Raiffeisen, întrucât acest raport se bazează pe ipoteza continuării activității și nu ia în considerare obligațiile de mediu asociate cu scenariul de lichidare. Prin urmare, evaluarea Comisiei potrivit căreia, în 2012, AAAS ar fi recuperat 12 % din datoria sa prin lichidarea societății Oltchim este greșită.

| — | Celelalte mijloace de recuperare a creanțelor (și anume, prin proceduri de executare) nu au fost posibile pentru AAAS deoarece aceasta nu a avut un titlu executoriu și nu ar fi putut obține un astfel de titlu într-un termen atât de scurt (septembrie 2012-ianuarie 2013). |
| --- | --- |

—

Celelalte mijloace de recuperare a creanțelor (și anume, prin proceduri de executare) nu au fost posibile pentru AAAS deoarece aceasta nu a avut un titlu executoriu și nu ar fi putut obține un astfel de titlu într-un termen atât de scurt (septembrie 2012-ianuarie 2013).

| — | În plus, în septembrie 2012 patrimoniul Oltchim nu mai includea activele care puteau fi grevate cu sarcini în schimbul valorii datoriei. |
| --- | --- |

—

În plus, în septembrie 2012 patrimoniul Oltchim nu mai includea activele care puteau fi grevate cu sarcini în schimbul valorii datoriei.

| — | În cele din urmă, R/BDO au enumerat o serie de entități private (49) care, în perioada respectivă, în pofida deteriorării situației financiare a Oltchim, au continuat cooperarea și au acordat sprijin societății Oltchim. Doar două (50) dintr-un total de 205 entități înregistrate pe lista creditorilor Oltchim au inițiat măsuri de executare împotriva debitorului. |
| --- | --- |

—

În cele din urmă, R/BDO au enumerat o serie de entități private (49) care, în perioada respectivă, în pofida deteriorării situației financiare a Oltchim, au continuat cooperarea și au acordat sprijin societății Oltchim. Doar două (50) dintr-un total de 205 entități înregistrate pe lista creditorilor Oltchim au inițiat măsuri de executare împotriva debitorului.

49

50

| (117) | În ceea ce privește măsura 2, R/BDO susțin următoarele:






  — | Gradul de implicare al CET Govora în reluarea activității Oltchim a fost relativ limitat, datoria acumulată pentru furnizarea de energie electrică și abur industrial ajungând la suma de aproximativ 25 de milioane RON (față de datoria totală de 84,2 milioane RON la 31 august 2012). În plus, CET Govora a calculat penalități de întârziere care rezultă din datoriile anterioare în conformitate cu contractele încheiate cu Oltchim, care nu ar trebui să fie considerate ca făcând parte dintr-un sprijin pentru reluarea producției. |
| --- | --- | --- |

(117)

În ceea ce privește măsura 2, R/BDO susțin următoarele:

măsura 2

—

Gradul de implicare al CET Govora în reluarea activității Oltchim a fost relativ limitat, datoria acumulată pentru furnizarea de energie electrică și abur industrial ajungând la suma de aproximativ 25 de milioane RON (față de datoria totală de 84,2 milioane RON la 31 august 2012). În plus, CET Govora a calculat penalități de întârziere care rezultă din datoriile anterioare în conformitate cu contractele încheiate cu Oltchim, care nu ar trebui să fie considerate ca făcând parte dintr-un sprijin pentru reluarea producției.

| — | Gradul de implicare al Salrom în reluarea activității Oltchim a fost, de asemenea, relativ limitat, datoria acumulată pentru facturile de furnizare a produselor fiind de numai 1,8 milioane RON. Restul sumei de 13,2 milioane RON reprezintă penalități de întârziere, calculate în conformitate cu contractele încheiate cu Oltchim și aferente datoriilor anterioare, care nu ar trebui să fie considerate ca făcând parte dintr-un sprijin pentru reluarea producției. |
| --- | --- |

—

Gradul de implicare al Salrom în reluarea activității Oltchim a fost, de asemenea, relativ limitat, datoria acumulată pentru facturile de furnizare a produselor fiind de numai 1,8 milioane RON. Restul sumei de 13,2 milioane RON reprezintă penalități de întârziere, calculate în conformitate cu contractele încheiate cu Oltchim și aferente datoriilor anterioare, care nu ar trebui să fie considerate ca făcând parte dintr-un sprijin pentru reluarea producției.

| (118) | În cele din urmă, BDO susține că Comisia a ignorat importanța interdependenței tehnologice dintre 4 mari jucători (Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora și Salrom), ale căror activități sunt dependente din punct de vedere tehnologic, fiecare dintre acestea fiind un furnizor și un client al celuilalt în același timp. |
| --- | --- |

(118)

În cele din urmă, BDO susține că Comisia a ignorat importanța interdependenței tehnologice dintre 4 mari jucători (Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora și Salrom), ale căror activități sunt dependente din punct de vedere tehnologic, fiecare dintre acestea fiind un furnizor și un client al celuilalt în același timp.

| (119) | În ceea ce privește măsura 3, R/BDO susțin că:






  — | Comisia nu a îndeplinit standardul de probă necesar pentru a demonstra imputabilitatea statului a deciziilor luate de o serie de ÎS (și anume, CET Govora, Apele Române, Salrom, Electrica) și AAAS de a vota în favoarea planului de reorganizare. |
| --- | --- | --- |

(119)

În ceea ce privește măsura 3, R/BDO susțin că:

măsura 3

—

Comisia nu a îndeplinit standardul de probă necesar pentru a demonstra imputabilitatea statului a deciziilor luate de o serie de ÎS (și anume, CET Govora, Apele Române, Salrom, Electrica) și AAAS de a vota în favoarea planului de reorganizare.

| — | Administratorii oficiali care au pregătit planul de reorganizare sunt obligați să respecte principiile de independență, în vederea asigurării unei proceduri eficiente, a egalității de tratament a creditorilor, a gradului înalt de transparență și a maximizării gradului de recuperare a creanțelor. Planul pregătit de aceștia a îndeplinit toate standardele prevăzute de legea română și a fost aprobat de judecător. Prin urmare, nu este rezonabil să se considere că toți creditorii ar investi separat timpul și resursele lor în pregătirea de evaluări separate pentru recuperarea creanțelor lor, astfel cum pare să sugereze Comisia. |
| --- | --- |

—

Administratorii oficiali care au pregătit planul de reorganizare sunt obligați să respecte principiile de independență, în vederea asigurării unei proceduri eficiente, a egalității de tratament a creditorilor, a gradului înalt de transparență și a maximizării gradului de recuperare a creanțelor. Planul pregătit de aceștia a îndeplinit toate standardele prevăzute de legea română și a fost aprobat de judecător. Prin urmare, nu este rezonabil să se considere că toți creditorii ar investi separat timpul și resursele lor în pregătirea de evaluări separate pentru recuperarea creanțelor lor, astfel cum pare să sugereze Comisia.

| — | Comisia a considerat în mod eronat că raportul Winterhill, în estimările sale privind valoarea de lichidare a Oltchim, a luat în considerare toate obligațiile de mediu ale societății. Raportul a luat în considerare doar costurile normale de demontare a echipamentelor, nu și costurile care decurg din obligațiile de mediu. Prin urmare, planul de reorganizare a presupus în mod întemeiat faptul că, în caz de faliment (lichidare), valoarea creanțelor recuperabile ar fi zero pentru toți creditorii. |
| --- | --- |

—

Comisia a considerat în mod eronat că raportul Winterhill, în estimările sale privind valoarea de lichidare a Oltchim, a luat în considerare toate obligațiile de mediu ale societății. Raportul a luat în considerare doar costurile normale de demontare a echipamentelor, nu și costurile care decurg din obligațiile de mediu. Prin urmare, planul de reorganizare a presupus în mod întemeiat faptul că, în caz de faliment (lichidare), valoarea creanțelor recuperabile ar fi zero pentru toți creditorii.

zero

| — | În cele din urmă, pe baza seriei de indicatori economici care arată îmbunătățirea situației economice a Oltchim în cadrul procedurii de insolvență, era rezonabil să se considere că Oltchim SPV poate fi vândută cu succes pe piață pentru un preț estimat de 306 milioane EUR. |
| --- | --- |

—

În cele din urmă, pe baza seriei de indicatori economici care arată îmbunătățirea situației economice a Oltchim în cadrul procedurii de insolvență, era rezonabil să se considere că Oltchim SPV poate fi vândută cu succes pe piață pentru un preț estimat de 306 milioane EUR.

| — | În sfârșit, R/BDO susțin că suma de 306 milioane EUR calculată de Winterhill în 2013 este greșită, dar a fost rectificată în raportul prezentat creditorilor, cu ocazia reuniunii lor din 4 decembrie 2014, care a indicat un preț de vânzare preconizat de 295 de milioane EUR. |
| --- | --- |

—

În sfârșit, R/BDO susțin că suma de 306 milioane EUR calculată de Winterhill în 2013 este greșită, dar a fost rectificată în raportul prezentat creditorilor, cu ocazia reuniunii lor din 4 decembrie 2014, care a indicat un preț de vânzare preconizat de 295 de milioane EUR.

4.2.2.   Electrica

Electrica

| (120) | Electrica susține imposibilitatea de a imputa statului decizia sa de a vota în favoarea planului. Aceasta afirmă că decizia de a vota cu privire la plan a fost delegată de adunarea generală a acționarilor către directorului general al Electrica S.A., care a fost singura persoană responsabilă de votul pozitiv pentru plan. Prin urmare, potrivit Electrica, măsura 3 nu poate fi imputabilă statului. |
| --- | --- |

(120)

Electrica susține imposibilitatea de a imputa statului decizia sa de a vota în favoarea planului. Aceasta afirmă că decizia de a vota cu privire la plan a fost delegată de adunarea generală a acționarilor către directorului general al Electrica S.A., care a fost singura persoană responsabilă de votul pozitiv pentru plan. Prin urmare, potrivit Electrica, măsura 3 nu poate fi imputabilă statului.

| (121) | În plus, potrivit afirmațiilor Electrica, chiar dacă s-ar fi putut considera că decizia a fost rezultatul competențelor statului, aceasta a fost o decizie de afaceri solidă în conformitate cu principiul creditorului în economia de piață. În esență, Electrica consideră că decizia sa de a sprijini planul nu a conferit niciun avantaj societății Oltchim; în opinia sa, acest lucru este confirmat de comportamentul similar al altor creditori privați aflați într-o situație comparabilă cu cea a Electrica, care au votat, de asemenea, în favoarea planului. |
| --- | --- |

(121)

În plus, potrivit afirmațiilor Electrica, chiar dacă s-ar fi putut considera că decizia a fost rezultatul competențelor statului, aceasta a fost o decizie de afaceri solidă în conformitate cu principiul creditorului în economia de piață. În esență, Electrica consideră că decizia sa de a sprijini planul nu a conferit niciun avantaj societății Oltchim; în opinia sa, acest lucru este confirmat de comportamentul similar al altor creditori privați aflați într-o situație comparabilă cu cea a Electrica, care au votat, de asemenea, în favoarea planului.

| (122) | De asemenea, Electrica susține că nu a efectuat un studiu privind creditorul în economia de piață deoarece R/BDO au avut obligația legală de a consilia creditorii cu privire la modul de maximizare a veniturilor. |
| --- | --- |

(122)

De asemenea, Electrica susține că nu a efectuat un studiu privind creditorul în economia de piață deoarece R/BDO au avut obligația legală de a consilia creditorii cu privire la modul de maximizare a veniturilor.

4.2.3.   Terț interesat care a solicitat confidențialitatea cu privire la identitatea sa [anonim]

Terț interesat care a solicitat confidențialitatea cu privire la identitatea sa [anonim]

| (123) | Partea anonimă sprijină îndoielile Comisiei. Aceasta subliniază, de asemenea, efectele de denaturare ale măsurilor de sprijin, în special pe piața pentru produsele clor-alcaline (sodă caustică). Partea anonimă consideră că soluția propusă de a vinde Oltchim este un impas: multiplele încercări eșuate de a vinde Oltchim arată lipsa de interes a pieței pentru Oltchim; rapoartele financiare contemporane ale Oltchim arată un nivel de rentabilitate care este mult prea mic pentru a asigura durabilitatea activității economice pe termen lung. În acest context, singura soluție viabilă pentru Oltchim ar fi o restructurare completă a activităților sub forma închiderii instalațiilor, a reducerii capacității și, eventual, a ieșirii de pe piață. |
| --- | --- |

(123)

Partea anonimă sprijină îndoielile Comisiei. Aceasta subliniază, de asemenea, efectele de denaturare ale măsurilor de sprijin, în special pe piața pentru produsele clor-alcaline (sodă caustică). Partea anonimă consideră că soluția propusă de a vinde Oltchim este un impas: multiplele încercări eșuate de a vinde Oltchim arată lipsa de interes a pieței pentru Oltchim; rapoartele financiare contemporane ale Oltchim arată un nivel de rentabilitate care este mult prea mic pentru a asigura durabilitatea activității economice pe termen lung. În acest context, singura soluție viabilă pentru Oltchim ar fi o restructurare completă a activităților sub forma închiderii instalațiilor, a reducerii capacității și, eventual, a ieșirii de pe piață.

| (124) | De asemenea, partea anonimă subliniază că o parte semnificativă a profiturilor realizate de Oltchim în 2015 și a celor anticipate pentru 2016 au fost generate prin vânzările de sodă caustică, al căror preț de vânzare este ciclic, iar în 2015 a atins nivelurile superioare ale ciclurilor. În plus, ratele de exploatare ale Oltchim sunt excepțional de scăzute (30 % din utilizarea totală a capacității în comparație cu nivelurile medii de 80 % în industria clor-alcanilor este foarte scăzută). Prin urmare, orice cumpărător potențial ar trebui să întreprindă investiții suplimentare foarte importante, ceea ce este în contradicție cu indicatorul EBITDA scăzut al Oltchim. |
| --- | --- |

(124)

De asemenea, partea anonimă subliniază că o parte semnificativă a profiturilor realizate de Oltchim în 2015 și a celor anticipate pentru 2016 au fost generate prin vânzările de sodă caustică, al căror preț de vânzare este ciclic, iar în 2015 a atins nivelurile superioare ale ciclurilor. În plus, ratele de exploatare ale Oltchim sunt excepțional de scăzute (30 % din utilizarea totală a capacității în comparație cu nivelurile medii de 80 % în industria clor-alcanilor este foarte scăzută). Prin urmare, orice cumpărător potențial ar trebui să întreprindă investiții suplimentare foarte importante, ceea ce este în contradicție cu indicatorul EBITDA scăzut al Oltchim.

4.2.4.   PCC

PCC

4.2.4.1.   Observațiile PCC cu privire la măsura 1

Observațiile PCC cu privire la măsura 1

| (125) | Potrivit PCC, dacă AAAS ar fi acționat în calitate de creditor privat, aceasta ar fi preferat executarea creanței sale față de Oltchim în urma procesului de privatizare eșuat din septembrie 2012; această situație ar fi condus la recuperarea de către AAAS a 12 % din creanță mai degrabă decât la opțiunea de a aștepta o recuperare incertă pe parcursul întregii proceduri de reorganizare. |
| --- | --- |

(125)

Potrivit PCC, dacă AAAS ar fi acționat în calitate de creditor privat, aceasta ar fi preferat executarea creanței sale față de Oltchim în urma procesului de privatizare eșuat din septembrie 2012; această situație ar fi condus la recuperarea de către AAAS a 12 % din creanță mai degrabă decât la opțiunea de a aștepta o recuperare incertă pe parcursul întregii proceduri de reorganizare.

| (126) | PCC susține că, după ce privatizarea a eșuat în septembrie 2012, a fost chiar mai evident faptul că nu există un interes de piață pentru a cumpăra Oltchim. Alocarea unei perioade de câțiva ani pentru elaborarea planului de restructurare și ulterior de încă câțiva ani pentru punerea în aplicare a acestuia a expus valoarea de piață a activelor Oltchim la un risc ridicat. Odată cu trecerea timpului, activele Oltchim deveneau din ce în ce mai învechite și inutile. |
| --- | --- |

(126)

PCC susține că, după ce privatizarea a eșuat în septembrie 2012, a fost chiar mai evident faptul că nu există un interes de piață pentru a cumpăra Oltchim. Alocarea unei perioade de câțiva ani pentru elaborarea planului de restructurare și ulterior de încă câțiva ani pentru punerea în aplicare a acestuia a expus valoarea de piață a activelor Oltchim la un risc ridicat. Odată cu trecerea timpului, activele Oltchim deveneau din ce în ce mai învechite și inutile.

| (127) | PCC susține că AAAS ar fi trebuit să utilizeze legislația românească specifică privind recuperarea datoriilor publice acumulate față de Ministerul Finanțelor care rezultă din garanțiile de stat (Ordonanța nr. 29/2002), care prevede că acordurile de recuperare care transferă garanțiile de stat de la Ministerul Finanțelor la AAAS sunt recunoscute de lege ca titluri executorii. Prin urmare, în opinia PCC, orice executare a respectivelor titluri executorii ar fi putut fi realizată de AAAS fără formalități suplimentare. AAAS a avut la dispoziție diferite metode de executare pentru creanțele respective, astfel cum se prevede în Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 51/1998 privind valorificarea activelor statului. |
| --- | --- |

(127)

PCC susține că AAAS ar fi trebuit să utilizeze legislația românească specifică privind recuperarea datoriilor publice acumulate față de Ministerul Finanțelor care rezultă din garanțiile de stat (Ordonanța nr. 29/2002), care prevede că acordurile de recuperare care transferă garanțiile de stat de la Ministerul Finanțelor la AAAS sunt recunoscute de lege ca titluri executorii. Prin urmare, în opinia PCC, orice executare a respectivelor titluri executorii ar fi putut fi realizată de AAAS fără formalități suplimentare. AAAS a avut la dispoziție diferite metode de executare pentru creanțele respective, astfel cum se prevede în Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 51/1998 privind valorificarea activelor statului.

| (128) | În plus, AAAS, între creditorii de stat garantați, nu a părut să solicite o ridicare a suspendării drepturilor sale de executare în procedura de insolvență, spre deosebire de încercarea nereușită a Electrica de a face acest lucru. Ca atare, AAAS nu a utilizat toate instrumentele juridice pe care le avea la dispoziție pentru a aborda neefectuarea plății de către întreprindere. |
| --- | --- |

(128)

În plus, AAAS, între creditorii de stat garantați, nu a părut să solicite o ridicare a suspendării drepturilor sale de executare în procedura de insolvență, spre deosebire de încercarea nereușită a Electrica de a face acest lucru. Ca atare, AAAS nu a utilizat toate instrumentele juridice pe care le avea la dispoziție pentru a aborda neefectuarea plății de către întreprindere.

4.2.4.2.   Observațiile PCC cu privire la măsura 2

Observațiile PCC cu privire la măsura 2

| (129) | PCC consideră că CET Govora și Salrom nu au acționat ca operatori în economia de piață atunci când au continuat furnizările către Oltchim, în pofida neachitării datoriilor restante, și că deciziile acestora sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(129)

PCC consideră că CET Govora și Salrom nu au acționat ca operatori în economia de piață atunci când au continuat furnizările către Oltchim, în pofida neachitării datoriilor restante, și că deciziile acestora sunt imputabile statului.

| (130) | Spre deosebire de Electrica și Electrica Furnizare, CET Govora a decis, într-adevăr, să continue furnizarea de energie electrică și abur industrial către Oltchim, chiar dacă Oltchim nu și-a plătit datoria față de aceasta și în pofida opoziției băncilor sale; o astfel de decizie a condus la propria insolvență a CET Govora la 6 mai 2016: PCC arată că, potrivit administratorului judiciar al CET Govora, CET Govora a subvenționat Oltchim. |
| --- | --- |

(130)

Spre deosebire de Electrica și Electrica Furnizare, CET Govora a decis, într-adevăr, să continue furnizarea de energie electrică și abur industrial către Oltchim, chiar dacă Oltchim nu și-a plătit datoria față de aceasta și în pofida opoziției băncilor sale; o astfel de decizie a condus la propria insolvență a CET Govora la 6 mai 2016: PCC arată că, potrivit administratorului judiciar al CET Govora, CET Govora a subvenționat Oltchim.

| (131) | PCC susține că decizia CET Govora de a relua furnizarea către Oltchim în urma eșecului privatizării din septembrie 2012 este imputabilă statului. În opinia PCC, decizia CET Govora de a continua furnizările către Oltchim a avut loc în urma deciziilor aferente ale proprietarului său – Consiliul Județean Vâlcea, în timp ce incapacitatea Oltchim de a plăti era bine cunoscută. PCC citează, de asemenea, administratorul judiciar al CET Govora care a subliniat că „decizia de a furniza energie electrică către Oltchim nu are justificare economică și a fost motivată politic și constituie un exemplu excelent de intervenție politică în conducerea debitorului [...]”. |
| --- | --- |

(131)

PCC susține că decizia CET Govora de a relua furnizarea către Oltchim în urma eșecului privatizării din septembrie 2012 este imputabilă statului. În opinia PCC, decizia CET Govora de a continua furnizările către Oltchim a avut loc în urma deciziilor aferente ale proprietarului său – Consiliul Județean Vâlcea, în timp ce incapacitatea Oltchim de a plăti era bine cunoscută. PCC citează, de asemenea, administratorul judiciar al CET Govora care a subliniat că „decizia de a furniza energie electrică către Oltchim nu are justificare economică și a fost motivată politic și constituie un exemplu excelent de intervenție politică în conducerea debitorului [...]”.

| (132) | Deși recunoaște că Oltchim a fost un client important pentru Salrom, PCC susține că un operator economic în economia de piață nu ar fi continuat furnizările către Oltchim luând în considerare situația financiară a Oltchim; lichidarea potențială a Oltchim ar avea impact doar asupra unei singure sucursale a Salrom, cu doar 60 de locuri de muncă afectate. Prin urmare, orice creditor privat aflat într-o situație similară cu cea a Salrom nu ar fi acceptat acumularea de datorii, ci mai degrabă ar fi acceptat scăderea cifrei sale de afaceri pentru a-și menține societatea viabilă. |
| --- | --- |

(132)

Deși recunoaște că Oltchim a fost un client important pentru Salrom, PCC susține că un operator economic în economia de piață nu ar fi continuat furnizările către Oltchim luând în considerare situația financiară a Oltchim; lichidarea potențială a Oltchim ar avea impact doar asupra unei singure sucursale a Salrom, cu doar 60 de locuri de muncă afectate. Prin urmare, orice creditor privat aflat într-o situație similară cu cea a Salrom nu ar fi acceptat acumularea de datorii, ci mai degrabă ar fi acceptat scăderea cifrei sale de afaceri pentru a-și menține societatea viabilă.

| (133) | PCC susține că decizia societății Salrom de a-și relua furnizările către Oltchim în urma eșecului privatizării din septembrie 2012 este imputabilă statului, care controlează Salrom; consiliul de administrație al Salrom este desemnat, într-adevăr, de adunarea generală a acționarilor într-un context în care statul român deține o majoritate (51 %) din acțiunile societății Salrom și numește reprezentanți ai statului în cadrul consiliului de administrație. |
| --- | --- |

(133)

PCC susține că decizia societății Salrom de a-și relua furnizările către Oltchim în urma eșecului privatizării din septembrie 2012 este imputabilă statului, care controlează Salrom; consiliul de administrație al Salrom este desemnat, într-adevăr, de adunarea generală a acționarilor într-un context în care statul român deține o majoritate (51 %) din acțiunile societății Salrom și numește reprezentanți ai statului în cadrul consiliului de administrație.

4.2.4.3.   Observațiile PCC cu privire la măsura 3

Observațiile PCC cu privire la măsura 3

| (134) | PCC susține că, prin acceptarea anulării datoriilor în locul executării creanțelor, AAAS, CET Govora și Electrica nu au acționat asemenea unor creditori în economia de piață. |
| --- | --- |

(134)

PCC susține că, prin acceptarea anulării datoriilor în locul executării creanțelor, AAAS, CET Govora și Electrica nu au acționat asemenea unor creditori în economia de piață.

| (135) | PCC susține că planul de reorganizare aprobat de creditori nu prezintă elementele unei restructurări reale (51) și se limitează practic la restructurarea și lichidarea unei singure datorii. PCC susține că un plan de reorganizare elaborat de către acționari ar fi putut fi o opțiune mai bună, dar nu a fost pus în aplicare în pofida propunerilor sale, întrucât acesta nu a fost aprobat de autoritățile române. |
| --- | --- |

(135)

PCC susține că planul de reorganizare aprobat de creditori nu prezintă elementele unei restructurări reale (51) și se limitează practic la restructurarea și lichidarea unei singure datorii. PCC susține că un plan de reorganizare elaborat de către acționari ar fi putut fi o opțiune mai bună, dar nu a fost pus în aplicare în pofida propunerilor sale, întrucât acesta nu a fost aprobat de autoritățile române.

51

| (136) | În lipsa măsurilor de restructurare pe termen lung pentru activitățile de bază ale Oltchim, nu există șanse ca Oltchim să rămână viabilă și rentabilă. |
| --- | --- |

(136)

În lipsa măsurilor de restructurare pe termen lung pentru activitățile de bază ale Oltchim, nu există șanse ca Oltchim să rămână viabilă și rentabilă.

Valoarea de piață

Valoarea de piață

| (137) | Pe de o parte, PCC subliniază faptul că valoarea de piață stabilită în 2013 de Winterhill România era foarte incertă și că un operator economic precaut în economia de piață nu ar fi considerat că aceasta este corectă la stabilirea poziției sale cu privire la planul de reorganizare doi ani mai târziu, în aprilie 2015. |
| --- | --- |

(137)

Pe de o parte, PCC subliniază faptul că valoarea de piață stabilită în 2013 de Winterhill România era foarte incertă și că un operator economic precaut în economia de piață nu ar fi considerat că aceasta este corectă la stabilirea poziției sale cu privire la planul de reorganizare doi ani mai târziu, în aprilie 2015.

| (138) | Potrivit PCC, numeroasele încercări eșuate de privatizare a Oltchim în 2001, 2003, 2006, 2007, 2008 și 2012 au constituit indicii clare că niciun investitor nu ar fi interesat de achiziționarea de acțiuni în cadrul privatizării prin crearea unui SPV prezentat de administratorii judiciari. PCC adaugă că stabilirea prețului pentru privatizare nu este întemeiată și nu poate fi considerată drept un motiv fiabil pentru aprobarea planului. În opinia PCC, planul este doar o modalitate de a menține în viață întreprinderea nerentabilă și de a amâna în timp un faliment efectiv al Oltchim. |
| --- | --- |

(138)

Potrivit PCC, numeroasele încercări eșuate de privatizare a Oltchim în 2001, 2003, 2006, 2007, 2008 și 2012 au constituit indicii clare că niciun investitor nu ar fi interesat de achiziționarea de acțiuni în cadrul privatizării prin crearea unui SPV prezentat de administratorii judiciari. PCC adaugă că stabilirea prețului pentru privatizare nu este întemeiată și nu poate fi considerată drept un motiv fiabil pentru aprobarea planului. În opinia PCC, planul este doar o modalitate de a menține în viață întreprinderea nerentabilă și de a amâna în timp un faliment efectiv al Oltchim.

| (139) | De asemenea, PCC susține că prețul pentru Oltchim ar fi scăzut cel mai probabil între 2013 și 2015, întrucât instalațiile care nu au funcționat timp de doi ani ar fi imposibil de repornit. Astfel, singura valoare a amplasamentului de la Bradu ar putea fi terenul acestuia, fără a aduce atingere obligațiilor de mediu aferente. |
| --- | --- |

(139)

De asemenea, PCC susține că prețul pentru Oltchim ar fi scăzut cel mai probabil între 2013 și 2015, întrucât instalațiile care nu au funcționat timp de doi ani ar fi imposibil de repornit. Astfel, singura valoare a amplasamentului de la Bradu ar putea fi terenul acestuia, fără a aduce atingere obligațiilor de mediu aferente.

| (140) | În sprijinul său, PCC citează prețul oferit în procesul de privatizare nereușit din 2012 de către o persoană (domnul Diaconescu), de aproximativ 45 de milioane EUR, care este de șase ori mai mic decât prețul estimat pentru Oltchim de către Winterhill. În mod similar, un reprezentant al Chimcomplex care a depus în 2016 o ofertă pentru achiziționarea activelor funcționale ale Oltchim a subliniat, în 2016, că valoarea Oltchim este semnificativ mai mică decât prețul solicitat prin planul de reorganizare. |
| --- | --- |

(140)

În sprijinul său, PCC citează prețul oferit în procesul de privatizare nereușit din 2012 de către o persoană (domnul Diaconescu), de aproximativ 45 de milioane EUR, care este de șase ori mai mic decât prețul estimat pentru Oltchim de către Winterhill. În mod similar, un reprezentant al Chimcomplex care a depus în 2016 o ofertă pentru achiziționarea activelor funcționale ale Oltchim a subliniat, în 2016, că valoarea Oltchim este semnificativ mai mică decât prețul solicitat prin planul de reorganizare.

| (141) | PCC a subliniat că deciziile creditorilor publici au fost luate într-un context în care Oltchim a rămas nerentabilă în absența unui plan real de restructurare; în plus, profiturile înregistrate de Oltchim au fost generate în mod artificial de anularea datoriilor și nu atestă o îmbunătățire a situației financiare a Oltchim. Rezultatele pozitive din situațiile financiare ar fi doar rezultatul unor metode contabile diverse. Conform unui raport independent comandat de societatea [...] în numele PCC, Oltchim a înregistrat în mod continuu pierderi în perioada 1 ianuarie 2013-30 iunie 2016, după neutralizarea elementelor excepționale (cum ar fi anularea datoriilor din 2015), din cauza activelor neproductive precum unitățile petrochimice Bradu, VCM și PVC. De asemenea, raportul respectiv concluzionează că valoarea activelor corporale imobilizate la 31 decembrie 2015, care reprezintă peste 84 % din activele Oltchim, ar trebui să se situeze între 14 milioane EUR și 128 de milioane EUR, în funcție de vânzarea preconizată a Oltchim SPV între decembrie 2013 și decembrie 2014, precum și de scenariul (A sau B) prevăzut în planul de reorganizare elaborat de administratorii judiciari (52), care se situează sub valoarea de lichidare estimată de Winterhill (141 de milioane EUR). |
| --- | --- |

(141)

PCC a subliniat că deciziile creditorilor publici au fost luate într-un context în care Oltchim a rămas nerentabilă în absența unui plan real de restructurare; în plus, profiturile înregistrate de Oltchim au fost generate în mod artificial de anularea datoriilor și nu atestă o îmbunătățire a situației financiare a Oltchim. Rezultatele pozitive din situațiile financiare ar fi doar rezultatul unor metode contabile diverse. Conform unui raport independent comandat de societatea [...] în numele PCC, Oltchim a înregistrat în mod continuu pierderi în perioada 1 ianuarie 2013-30 iunie 2016, după neutralizarea elementelor excepționale (cum ar fi anularea datoriilor din 2015), din cauza activelor neproductive precum unitățile petrochimice Bradu, VCM și PVC. De asemenea, raportul respectiv concluzionează că valoarea activelor corporale imobilizate la 31 decembrie 2015, care reprezintă peste 84 % din activele Oltchim, ar trebui să se situeze între 14 milioane EUR și 128 de milioane EUR, în funcție de vânzarea preconizată a Oltchim SPV între decembrie 2013 și decembrie 2014, precum și de scenariul (A sau B) prevăzut în planul de reorganizare elaborat de administratorii judiciari (52), care se situează sub valoarea de lichidare estimată de Winterhill (141 de milioane EUR).

52

Valoarea de lichidare

Valoarea de lichidare

| (142) | Potrivit PCC, compararea valorii de piață estimate a Oltchim cu valoarea de lichidare a Oltchim a fost eronată din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(142)

Potrivit PCC, compararea valorii de piață estimate a Oltchim cu valoarea de lichidare a Oltchim a fost eronată din motivele prezentate mai jos.

| (143) | În primul rând, au existat alte alternative, cum ar fi vânzarea în curs a Oltchim în pachete de active. |
| --- | --- |

(143)

În primul rând, au existat alte alternative, cum ar fi vânzarea în curs a Oltchim în pachete de active.

| (144) | În al doilea rând, valoarea obligațiilor de mediu calculate de Oltchim (463,7 milioane EUR) în scenariul de lichidare pare exagerată pentru a sprijini planul de reorganizare în locul lichidării Oltchim, întrucât acestea nu se bazează pe rapoarte externe independente. Nu există nicio informație cu privire la motivul pentru care administratorii judiciari nu au solicitat realizarea unui nou studiu. Astfel de obligații de mediu estimate de Oltchim în scenariul de lichidare ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare de către cumpărătorul potențial al Oltchim SPV în oferta sa. În cele din urmă, PCC susține opinia Comisiei potrivit căreia, în scenariul de lichidare, o mare parte a activelor poate fi achiziționată de către un cumpărător care desfășoară activități industriale pe platforma Oltchim, evitând astfel demolarea integrală a platformei presupusă prin această estimare. În schimb, PCC subliniază incertitudinea legată de valoarea obligațiilor de mediu rămase în sarcina Oltchim în planul de reorganizare din 2015. |
| --- | --- |

(144)

În al doilea rând, valoarea obligațiilor de mediu calculate de Oltchim (463,7 milioane EUR) în scenariul de lichidare pare exagerată pentru a sprijini planul de reorganizare în locul lichidării Oltchim, întrucât acestea nu se bazează pe rapoarte externe independente. Nu există nicio informație cu privire la motivul pentru care administratorii judiciari nu au solicitat realizarea unui nou studiu. Astfel de obligații de mediu estimate de Oltchim în scenariul de lichidare ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare de către cumpărătorul potențial al Oltchim SPV în oferta sa. În cele din urmă, PCC susține opinia Comisiei potrivit căreia, în scenariul de lichidare, o mare parte a activelor poate fi achiziționată de către un cumpărător care desfășoară activități industriale pe platforma Oltchim, evitând astfel demolarea integrală a platformei presupusă prin această estimare. În schimb, PCC subliniază incertitudinea legată de valoarea obligațiilor de mediu rămase în sarcina Oltchim în planul de reorganizare din 2015.

Comparație între valoarea de piață și valoarea de lichidare

Comparație între valoarea de piață și valoarea de lichidare

| (145) | În al treilea rând, într-un context în care noile creanțe după intrarea în insolvență a Oltchim primesc un rang superior în comparație cu datoria preexistentă, anumiți creditori ar fi putut avea interesul de a solicita intrarea în etapa de lichidare a societății Oltchim în loc să aștepte acumularea unei astfel de noi datorii care le-ar fi redus șansele de recuperare. PCC susține, de asemenea, că este posibil ca datoria acumulată de Oltchim după ce acesta a intrat în insolvență să fi fost subestimată. Dacă această afirmație ar fi adevărată, atunci subestimarea ar fi condus la reducerea perspectivelor de recuperare și, prin urmare, la mai multe anulări ale datoriilor pentru creditori în scenariul planului de reorganizare. |
| --- | --- |

(145)

În al treilea rând, într-un context în care noile creanțe după intrarea în insolvență a Oltchim primesc un rang superior în comparație cu datoria preexistentă, anumiți creditori ar fi putut avea interesul de a solicita intrarea în etapa de lichidare a societății Oltchim în loc să aștepte acumularea unei astfel de noi datorii care le-ar fi redus șansele de recuperare. PCC susține, de asemenea, că este posibil ca datoria acumulată de Oltchim după ce acesta a intrat în insolvență să fi fost subestimată. Dacă această afirmație ar fi adevărată, atunci subestimarea ar fi condus la reducerea perspectivelor de recuperare și, prin urmare, la mai multe anulări ale datoriilor pentru creditori în scenariul planului de reorganizare.

Alte observații cu privire la măsura 3

Alte observații cu privire la măsura 3

| (146) | În plus, PCC susține că respectivii creditori de stat ar fi trebuit, de asemenea, să fi luat în considerare durata etapei de reorganizare în raport cu durata procedurii de faliment. Pregătirea unui plan de restructurare viabil și punerea sa în aplicare este un proces mai îndelungat decât lichidarea societății Oltchim prin vânzarea imediată a activelor. |
| --- | --- |

(146)

În plus, PCC susține că respectivii creditori de stat ar fi trebuit, de asemenea, să fi luat în considerare durata etapei de reorganizare în raport cu durata procedurii de faliment. Pregătirea unui plan de restructurare viabil și punerea sa în aplicare este un proces mai îndelungat decât lichidarea societății Oltchim prin vânzarea imediată a activelor.

| (147) | În plus, creditorii de stat ar fi trebuit să își valorifice situația.






  — | În conformitate cu Legea privind procedura insolvenței [articolul 94 litera (c)], unul sau mai mulți creditori care dețin cel puțin 20 % din totalul creanțelor pot propune un plan de reorganizare. Dat fiind că AAAS deținea 34,7 % din totalul creanțelor, aceasta ar fi putut propune un plan diferit cu un rezultat mai bun pentru AAAS și alți creditori de stat. |
| --- | --- | --- |

(147)

În plus, creditorii de stat ar fi trebuit să își valorifice situația.

—

În conformitate cu Legea privind procedura insolvenței [articolul 94 litera (c)], unul sau mai mulți creditori care dețin cel puțin 20 % din totalul creanțelor pot propune un plan de reorganizare. Dat fiind că AAAS deținea 34,7 % din totalul creanțelor, aceasta ar fi putut propune un plan diferit cu un rezultat mai bun pentru AAAS și alți creditori de stat.

| — | Întrucât reprezenta 91 % din categoria creditorilor chirografari în conformitate cu articolul 96 din Legea privind procedura insolvenței, CET Govora a avut o situație privilegiată pentru a avea un impact asupra planului de reorganizare, pe care nu a părut să o fi utilizat. |
| --- | --- |

—

Întrucât reprezenta 91 % din categoria creditorilor chirografari în conformitate cu articolul 96 din Legea privind procedura insolvenței, CET Govora a avut o situație privilegiată pentru a avea un impact asupra planului de reorganizare, pe care nu a părut să o fi utilizat.

| — | Salrom și Administrația Națională „Apele Române” au aprobat, de asemenea, planul în cele două categorii de datorii pe care le deține fiecare, în timp ce statutul lor ar fi putut să le determine să își execute creanțele în calitate de creditor garantat și, respectiv, creditor bugetar de stat. |
| --- | --- |

—

Salrom și Administrația Națională „Apele Române” au aprobat, de asemenea, planul în cele două categorii de datorii pe care le deține fiecare, în timp ce statutul lor ar fi putut să le determine să își execute creanțele în calitate de creditor garantat și, respectiv, creditor bugetar de stat.

| (148) | În cele din urmă, PCC a arătat că, deși anumiți creditori privați se aflau într-o situație similară cu cea a statului, care a votat în favoarea planului de reorganizare, ar fi greșit să se presupună că creditorii de stat, inclusiv AAAS, se aflau într-o situație similară cu cea a operatorilor de piață prudenți din cauza votului pozitiv al unor creditori privați în favoarea planului: spre deosebire de cei din urmă, care dețineau atât creanțe garantate, cât și creanțe chirografare, aproape toate creanțele AAAS erau într-adevăr chirografare; în plus, respectivii creditori privați știau că statul român ar lua toate măsurile necesare pentru a asigura, cu orice preț, supraviețuirea Oltchim și, prin urmare, au decis să „se alăture” statului în aceste eforturi. |
| --- | --- |

(148)

În cele din urmă, PCC a arătat că, deși anumiți creditori privați se aflau într-o situație similară cu cea a statului, care a votat în favoarea planului de reorganizare, ar fi greșit să se presupună că creditorii de stat, inclusiv AAAS, se aflau într-o situație similară cu cea a operatorilor de piață prudenți din cauza votului pozitiv al unor creditori privați în favoarea planului: spre deosebire de cei din urmă, care dețineau atât creanțe garantate, cât și creanțe chirografare, aproape toate creanțele AAAS erau într-adevăr chirografare; în plus, respectivii creditori privați știau că statul român ar lua toate măsurile necesare pentru a asigura, cu orice preț, supraviețuirea Oltchim și, prin urmare, au decis să „se alăture” statului în aceste eforturi.

| (149) | Potrivit PCC, măsura 3 este imputabilă statului deoarece planul de restructurare nu ar fi putut fi aprobat fără acordul creditorilor de stat care aveau majoritate de voturi (peste 50 %) în majoritatea categoriilor de creditori: statul a controlat într-adevăr decizia în toate categoriile de creditori, cu excepția categoriei de creanțe garantate și de salariați. Prin urmare, creditorii privați care au aprobat planul de reorganizare au acționat mai degrabă ca adepți ai deciziei statului decât ca promotori ai unui astfel de plan de reorganizare. PCC afirmă în continuare că este „conștientă de existența unor creditori privați care se pare că au adoptat aceeași abordare ca statul (și anume, au votat, de asemenea, în favoarea planului, deși aparent acesta nu a fost în favoarea lor deoarece aveau multe anulări ale datoriilor)”. Cu toate acestea, PCC este de opinie că „statul este cel care a creat această «practică de piață» și nu invers (statul urmează tendința). Aceasta se datorează faptului că statul a controlat Oltchim înainte de insolvență, a controlat votul privind planul de reorganizare și, după cum era evident pentru ceilalți creditori, statul ar lua toate măsurile pentru a asigura, cu orice preț, supraviețuirea Oltchim”. |
| --- | --- |

(149)

Potrivit PCC, măsura 3 este imputabilă statului deoarece planul de restructurare nu ar fi putut fi aprobat fără acordul creditorilor de stat care aveau majoritate de voturi (peste 50 %) în majoritatea categoriilor de creditori: statul a controlat într-adevăr decizia în toate categoriile de creditori, cu excepția categoriei de creanțe garantate și de salariați. Prin urmare, creditorii privați care au aprobat planul de reorganizare au acționat mai degrabă ca adepți ai deciziei statului decât ca promotori ai unui astfel de plan de reorganizare. PCC afirmă în continuare că este „conștientă de existența unor creditori privați care se pare că au adoptat aceeași abordare ca statul (și anume, au votat, de asemenea, în favoarea planului, deși aparent acesta nu a fost în favoarea lor deoarece aveau multe anulări ale datoriilor)”. Cu toate acestea, PCC este de opinie că „statul este cel care a creat această «practică de piață» și nu invers (statul urmează tendința). Aceasta se datorează faptului că statul a controlat Oltchim înainte de insolvență, a controlat votul privind planul de reorganizare și, după cum era evident pentru ceilalți creditori, statul ar lua toate măsurile pentru a asigura, cu orice preț, supraviețuirea Oltchim”.

4.3.   Observațiile României cu privire la informațiile prezentate de terți (53)

Observațiile României cu privire la informațiile prezentate de terți

53

4.3.1.   Observațiile suplimentare ale României cu privire la măsura 1

Observațiile suplimentare ale României cu privire la măsura 1

| (150) | România consideră că AAAS a acționat ca un creditor privat „limitat din punct de vedere juridic” prin calcularea dobânzilor până la intrarea în insolvență a Oltchim și respinge afirmația PCC privind lipsa de acțiune din partea AAAS în ceea ce privește executarea creanțelor sale. România afirmă că memorandumul a fost propus de Ministerul Finanțelor Publice și Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de afaceri, precum și de OPSPI. În ceea ce privește limitările de facto, România explică faptul că AAAS nu a putut obține o poprire asupra conturilor bancare (cu alte cuvinte o sechestrare a acestora), întrucât acestea erau deja poprite anterior de Electrica. |
| --- | --- |

(150)

România consideră că AAAS a acționat ca un creditor privat „limitat din punct de vedere juridic” prin calcularea dobânzilor până la intrarea în insolvență a Oltchim și respinge afirmația PCC privind lipsa de acțiune din partea AAAS în ceea ce privește executarea creanțelor sale. România afirmă că memorandumul a fost propus de Ministerul Finanțelor Publice și Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de afaceri, precum și de OPSPI. În ceea ce privește limitările de facto, România explică faptul că AAAS nu a putut obține o poprire asupra conturilor bancare (cu alte cuvinte o sechestrare a acestora), întrucât acestea erau deja poprite anterior de Electrica.

de facto

| (151) | România critică logica argumentului PCC potrivit căruia AAAS ar fi trebuit să solicite executarea creanțelor sale: în astfel de circumstanțe, Oltchim ar fi fost nevoită să deschidă o procedură de insolvență. Această situație nu ar fi permis AAAS să recupereze creanțele în cadrul unei astfel de proceduri, astfel cum pretinde PCC. |
| --- | --- |

(151)

România critică logica argumentului PCC potrivit căruia AAAS ar fi trebuit să solicite executarea creanțelor sale: în astfel de circumstanțe, Oltchim ar fi fost nevoită să deschidă o procedură de insolvență. Această situație nu ar fi permis AAAS să recupereze creanțele în cadrul unei astfel de proceduri, astfel cum pretinde PCC.

| (152) | România consideră că opinia PCC potrivit căreia AAAS ar fi trebuit să sechestreze bunurile și activele Oltchim este nerealistă, pe baza faptului că această metodă nu a fost aplicată de creditorii privați. |
| --- | --- |

(152)

România consideră că opinia PCC potrivit căreia AAAS ar fi trebuit să sechestreze bunurile și activele Oltchim este nerealistă, pe baza faptului că această metodă nu a fost aplicată de creditorii privați.

4.3.2.   Observațiile suplimentare ale României cu privire la măsura 2

Observațiile suplimentare ale României cu privire la măsura 2

| (153) | În ceea ce privește CET Govora și Salrom, România declară că datoriile curente după insolvență erau plătite fără întârzieri de către Oltchim. |
| --- | --- |

(153)

În ceea ce privește CET Govora și Salrom, România declară că datoriile curente după insolvență erau plătite fără întârzieri de către Oltchim.

| (154) | În opinia României, întreprinderile publice au acționat ca întreprinderi private, de exemplu Bulrom Gas Impex (un furnizor local al Oltchim) și, prin urmare, comportamentul acestora a fost conform cu testul creditorului privat și al cumpărătorului privat. |
| --- | --- |

(154)

În opinia României, întreprinderile publice au acționat ca întreprinderi private, de exemplu Bulrom Gas Impex (un furnizor local al Oltchim) și, prin urmare, comportamentul acestora a fost conform cu testul creditorului privat și al cumpărătorului privat.

4.3.3.   Observațiile suplimentare ale României cu privire la măsura 3

Observațiile suplimentare ale României cu privire la măsura 3

| (155) | În primul rând, România afirmă că soluția evocată de PCC în observațiile sale, și anume aceea de a elabora un plan de reorganizare gestionat de acționari, nu mai putea fi aplicată în conformitate cu Legea privind procedura insolvenței, în urma declanșării procedurii de reorganizare judiciară; potrivit României, procesul de reorganizare propus de PCC ar favoriza acționarii în detrimentul creditorilor și, prin urmare, nu ar primi aprobarea din partea celor din urmă. |
| --- | --- |

(155)

În primul rând, România afirmă că soluția evocată de PCC în observațiile sale, și anume aceea de a elabora un plan de reorganizare gestionat de acționari, nu mai putea fi aplicată în conformitate cu Legea privind procedura insolvenței, în urma declanșării procedurii de reorganizare judiciară; potrivit României, procesul de reorganizare propus de PCC ar favoriza acționarii în detrimentul creditorilor și, prin urmare, nu ar primi aprobarea din partea celor din urmă.

| (156) | România contestă viziunea PCC asupra situației financiare a Oltchim ca fiind „sub standardele acceptabile [...] încă generatoare de pierderi” și subliniază că Oltchim s-a clasat pe locul 63 din 100 în clasamentul celor mai profitabile societăți din Europa de Sud-Est realizat de SeeNews (54). |
| --- | --- |

(156)

România contestă viziunea PCC asupra situației financiare a Oltchim ca fiind „sub standardele acceptabile [...] încă generatoare de pierderi” și subliniază că Oltchim s-a clasat pe locul 63 din 100 în clasamentul celor mai profitabile societăți din Europa de Sud-Est realizat de SeeNews (54).

54

| (157) | În ceea ce privește evaluarea activelor Oltchim efectuată de [...] și comunicată de către PCC, România nu contrazice ajustarea de normalizare realizată de [...] cu privire la anularea datoriilor, însă respinge în special utilizarea metodei fluxului de lichidități actualizate (DCF) în scopul evaluării activelor Oltchim. România face referire la materialele de formare ale universităților Harvard și Stern în sprijinul ideii că metoda DCF vizează evaluarea societății și, prin urmare, nu este adecvată pentru evaluarea activelor. |
| --- | --- |

(157)

În ceea ce privește evaluarea activelor Oltchim efectuată de [...] și comunicată de către PCC, România nu contrazice ajustarea de normalizare realizată de [...] cu privire la anularea datoriilor, însă respinge în special utilizarea metodei fluxului de lichidități actualizate (DCF) în scopul evaluării activelor Oltchim. România face referire la materialele de formare ale universităților Harvard și Stern în sprijinul ideii că metoda DCF vizează evaluarea societății și, prin urmare, nu este adecvată pentru evaluarea activelor.

| (158) | De asemenea, România respinge ideea susținută de către PCC potrivit căreia comportamentul creditorilor privați ar fi fost influențat de AAAS, din moment ce cel puțin două dintre băncile semnatare (și anume, Erste Bank AG și Banca Transilvania) sunt instituții consacrate, independente și cunoscute la nivel mondial. |
| --- | --- |

(158)

De asemenea, România respinge ideea susținută de către PCC potrivit căreia comportamentul creditorilor privați ar fi fost influențat de AAAS, din moment ce cel puțin două dintre băncile semnatare (și anume, Erste Bank AG și Banca Transilvania) sunt instituții consacrate, independente și cunoscute la nivel mondial.

| (159) | România subliniază faptul că, în esență, creditorii privați sunt cei care au avut de luat decizia-cheie referitoare la planul de reorganizare al societății Oltchim, în special deoarece aceștia reprezentau 61,5 % din creditorii garantați care au avut un rol decisiv prin aprobarea unei anulări parțiale, indispensabilă pentru aprobarea planului de către fiecare categorie. |
| --- | --- |

(159)

România subliniază faptul că, în esență, creditorii privați sunt cei care au avut de luat decizia-cheie referitoare la planul de reorganizare al societății Oltchim, în special deoarece aceștia reprezentau 61,5 % din creditorii garantați care au avut un rol decisiv prin aprobarea unei anulări parțiale, indispensabilă pentru aprobarea planului de către fiecare categorie.

| (160) | România susține că previziunile de recuperare a creanțelor pentru entitățile publice în cadrul planului de reorganizare propus de administratorul judiciar s-au ridicat la 500 de milioane RON, cu alte cuvinte de șapte ori mai mari decât recuperarea posibilă de 72 de milioane RON din cadrul procedurii de faliment. |
| --- | --- |

(160)

România susține că previziunile de recuperare a creanțelor pentru entitățile publice în cadrul planului de reorganizare propus de administratorul judiciar s-au ridicat la 500 de milioane RON, cu alte cuvinte de șapte ori mai mari decât recuperarea posibilă de 72 de milioane RON din cadrul procedurii de faliment.

| (161) | În plus, potrivit României, AAAS a putut să recupereze peste 18 % din totalul creanței sale în cadrul planului de restructurare, comparativ cu doar până la 12 % în cazul lichidării realizate pe baza studiului Raiffeisen. |
| --- | --- |

(161)

În plus, potrivit României, AAAS a putut să recupereze peste 18 % din totalul creanței sale în cadrul planului de restructurare, comparativ cu doar până la 12 % în cazul lichidării realizate pe baza studiului Raiffeisen.

| (162) | De asemenea, România afirmă că, potrivit opiniei administratorilor judiciari ai Oltchim, în caz de faliment evitarea sau subestimarea costurilor de mediu ar atrage răspunderea penală în conformitate cu legislația românească. |
| --- | --- |

(162)

De asemenea, România afirmă că, potrivit opiniei administratorilor judiciari ai Oltchim, în caz de faliment evitarea sau subestimarea costurilor de mediu ar atrage răspunderea penală în conformitate cu legislația românească.

| (163) | România susține (55) că normele privind votul implică faptul că planul de reorganizare nu ar putea fi adoptat fără acordul creditorilor garantați, în calitate de categorie defavorizată în baza legii. Prin urmare, aceștia sunt creditorii privați, care au deținut o majoritate în categoria creditorilor garantați, care au inițiat și au permis adoptarea planului; ca atare, aceștia nu au acționat ca simpli adepți ai creditorilor de stat, astfel cum a afirmat PCC, România menționând (56) că creditorii garantați erau o categorie defavorizată. Ca atare, în cazul în care aceștia ar fi respins planul, condiția prevăzută la articolul 101 alineatul (2) litera (c) din Legea privind procedura insolvenței nu ar fi fost îndeplinită, împiedicând alte categorii să adopte planul. |
| --- | --- |

(163)

România susține (55) că normele privind votul implică faptul că planul de reorganizare nu ar putea fi adoptat fără acordul creditorilor garantați, în calitate de categorie defavorizată în baza legii. Prin urmare, aceștia sunt creditorii privați, care au deținut o majoritate în categoria creditorilor garantați, care au inițiat și au permis adoptarea planului; ca atare, aceștia nu au acționat ca simpli adepți ai creditorilor de stat, astfel cum a afirmat PCC, România menționând (56) că creditorii garantați erau o categorie defavorizată. Ca atare, în cazul în care aceștia ar fi respins planul, condiția prevăzută la articolul 101 alineatul (2) litera (c) din Legea privind procedura insolvenței nu ar fi fost îndeplinită, împiedicând alte categorii să adopte planul.

55

56

| (164) | De asemenea, România subliniază diferența dintre tentativele de privatizare eșuate din trecut și procesul desfășurat în 2012, care s-a bazat pe vânzarea activelor Oltchim transferate către un SPV, însemnând că cumpărătorul nu ar fi achiziționat întregul bilanț al Oltchim, incluzând pasivele, ci doar activele sale. |
| --- | --- |

(164)

De asemenea, România subliniază diferența dintre tentativele de privatizare eșuate din trecut și procesul desfășurat în 2012, care s-a bazat pe vânzarea activelor Oltchim transferate către un SPV, însemnând că cumpărătorul nu ar fi achiziționat întregul bilanț al Oltchim, incluzând pasivele, ci doar activele sale.

| (165) | România susține că valoarea datoriilor curente scade ca urmare a generării unui indicator EBITDA pozitiv de către Oltchim. |
| --- | --- |

(165)

România susține că valoarea datoriilor curente scade ca urmare a generării unui indicator EBITDA pozitiv de către Oltchim.

| (166) | În plus, România contestă punctul de vedere al [părții anonime], care afirmă că Oltchim ar fi „neprofitabilă din punct de vedere structural”: Dificultățile societății Oltchim ar fi cauzate mai degrabă de decizii administrative defectuoase. |
| --- | --- |

(166)

În plus, România contestă punctul de vedere al [părții anonime], care afirmă că Oltchim ar fi „neprofitabilă din punct de vedere structural”: Dificultățile societății Oltchim ar fi cauzate mai degrabă de decizii administrative defectuoase.

| (167) | În observațiile acestora din 16 mai 2018, autoritățile române au pus în evidență următoarele elemente, pe lângă cele de mai sus. |
| --- | --- |

(167)

În observațiile acestora din 16 mai 2018, autoritățile române au pus în evidență următoarele elemente, pe lângă cele de mai sus.

| (168) | În primul rând, nu a existat niciun avantaj acordat de creditorii de stat în favoarea Oltchim, întrucât aceștia ar putea fi considerați ca acționând pari passu cu creditorii privați în toate categoriile de creditori garantați, creditori bugetari, furnizori esențiali și creditori chirografari. |
| --- | --- |

(168)

În primul rând, nu a existat niciun avantaj acordat de creditorii de stat în favoarea Oltchim, întrucât aceștia ar putea fi considerați ca acționând pari passu cu creditorii privați în toate categoriile de creditori garantați, creditori bugetari, furnizori esențiali și creditori chirografari.

pari passu

| (169) | Mai concret, majoritatea creditorilor garantați au votat în favoarea planului deoarece aceștia erau convinși că nu ar obține o sumă care să acopere integral propriile creanțe în scenariul de lichidare. Simplul fapt că AAAS a avut creanțe atât în categoriile de creditori garantați, cât și în categoriile de creditori bugetari nu ar afecta această observație pari passu, întrucât AAAS nu se putea aștepta decât să primească mai mult în cadrul planului decât în scenariul de lichidare. |
| --- | --- |

(169)

Mai concret, majoritatea creditorilor garantați au votat în favoarea planului deoarece aceștia erau convinși că nu ar obține o sumă care să acopere integral propriile creanțe în scenariul de lichidare. Simplul fapt că AAAS a avut creanțe atât în categoriile de creditori garantați, cât și în categoriile de creditori bugetari nu ar afecta această observație pari passu, întrucât AAAS nu se putea aștepta decât să primească mai mult în cadrul planului decât în scenariul de lichidare.

pari passu

| (170) | Faptul că creditorii garantați care au votat în favoarea planului au acceptat o anulare a creanțelor în cadrul planului a presupus că creanțele creditorilor bugetari erau lipsite de valoare în scenariul de lichidare. Mai concret, pentru a asigura un vot pozitiv al acestora din urmă în ceea ce privește planul, creditorii garantați au acceptat să își limiteze partea din venituri (prin acceptarea unei anulări de facto a creanțelor lor între 20 % și 27 %) în favoarea categoriilor inferioare care nu ar fi primit nimic în cazul lichidării. |
| --- | --- |

(170)

Faptul că creditorii garantați care au votat în favoarea planului au acceptat o anulare a creanțelor în cadrul planului a presupus că creanțele creditorilor bugetari erau lipsite de valoare în scenariul de lichidare. Mai concret, pentru a asigura un vot pozitiv al acestora din urmă în ceea ce privește planul, creditorii garantați au acceptat să își limiteze partea din venituri (prin acceptarea unei anulări de facto a creanțelor lor între 20 % și 27 %) în favoarea categoriilor inferioare care nu ar fi primit nimic în cazul lichidării.

de facto

| (171) | Votul pozitiv al majorității creditorilor chirografari (40,5 % din creanțele care au fost deținute de Electrica) dovedește, de asemenea, încrederea acestora în plan, chiar dacă votul lor a fost de o importanță limitată, întrucât creditorii respectivi nu se puteau aștepta la executarea niciunei creanțe în scenariul de lichidare sau în planul de reorganizare. |
| --- | --- |

(171)

Votul pozitiv al majorității creditorilor chirografari (40,5 % din creanțele care au fost deținute de Electrica) dovedește, de asemenea, încrederea acestora în plan, chiar dacă votul lor a fost de o importanță limitată, întrucât creditorii respectivi nu se puteau aștepta la executarea niciunei creanțe în scenariul de lichidare sau în planul de reorganizare.

| (172) | În al doilea rând, autoritățile române, cărora Comisia le-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la un proiect de test al operatorului economic privat în economia de piață pregătit de Comisie din punctul de vedere al creditorilor garantați, al creditorilor bugetari, al furnizorilor esențiali și al creditorilor chirografari pe baza unor dovezi disponibile din aceeași perioadă (a cărui versiune finală este disponibilă în anexa I la prezenta decizie), au prezentat diferite observații în acest sens. Mai concret, autoritățile române au relativizat diferența dintre vânzarea Oltchim SPV prevăzută în planul de reorganizare și vânzarea in situ considerată de Comisie ca fiind unul dintre cele trei scenarii de lichidare posibile. România subliniază că nu se poate aștepta ca în scenariul de lichidare să se obțină venituri mai mari decât în planul de reorganizare. În cele din urmă, România a prezentat diferite observații tehnice cu privire la modul în care un creditor din economia de piață ar fi estimat veniturile și costurile atât în planul de restructurare, cât și în scenariul de lichidare, cu excepția obligațiilor de mediu, a căror neutralizare România o contestă. |
| --- | --- |

(172)

În al doilea rând, autoritățile române, cărora Comisia le-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la un proiect de test al operatorului economic privat în economia de piață pregătit de Comisie din punctul de vedere al creditorilor garantați, al creditorilor bugetari, al furnizorilor esențiali și al creditorilor chirografari pe baza unor dovezi disponibile din aceeași perioadă (a cărui versiune finală este disponibilă în anexa I la prezenta decizie), au prezentat diferite observații în acest sens. Mai concret, autoritățile române au relativizat diferența dintre vânzarea Oltchim SPV prevăzută în planul de reorganizare și vânzarea in situ considerată de Comisie ca fiind unul dintre cele trei scenarii de lichidare posibile. România subliniază că nu se poate aștepta ca în scenariul de lichidare să se obțină venituri mai mari decât în planul de reorganizare. În cele din urmă, România a prezentat diferite observații tehnice cu privire la modul în care un creditor din economia de piață ar fi estimat veniturile și costurile atât în planul de restructurare, cât și în scenariul de lichidare, cu excepția obligațiilor de mediu, a căror neutralizare România o contestă.

in situ

| (173) | În al treilea rând, în ansamblu, opțiunea aleasă de creditori, și anume de a vota în favoarea planului, a fost în mod evident în avantajul lor, întrucât veniturile obținute din vânzarea în pachete de active a activelor operaționale – chiar dacă acestea reprezentau doar 57 % – au adus mult mai multe avantaje decât scenariul mediu în caz de faliment. Pe lângă informațiile prezentate mai sus, sume suplimentare urmau să fie obținute din vânzarea restului de 43 % din active și, prin urmare, beneficiul acestora ar fi superior în procedurile de reorganizare. În plus, se estimează că Oltchim ar plăti aproximativ 8 milioane EUR din datoria sa actuală în cursul primei jumătăți a anului 2018, ceea ce ar însemna o datorie actuală mai mică și o distribuție mai mare către creditori ca parte a procedurii de reorganizare. |
| --- | --- |

(173)

În al treilea rând, în ansamblu, opțiunea aleasă de creditori, și anume de a vota în favoarea planului, a fost în mod evident în avantajul lor, întrucât veniturile obținute din vânzarea în pachete de active a activelor operaționale – chiar dacă acestea reprezentau doar 57 % – au adus mult mai multe avantaje decât scenariul mediu în caz de faliment. Pe lângă informațiile prezentate mai sus, sume suplimentare urmau să fie obținute din vânzarea restului de 43 % din active și, prin urmare, beneficiul acestora ar fi superior în procedurile de reorganizare. În plus, se estimează că Oltchim ar plăti aproximativ 8 milioane EUR din datoria sa actuală în cursul primei jumătăți a anului 2018, ceea ce ar însemna o datorie actuală mai mică și o distribuție mai mare către creditori ca parte a procedurii de reorganizare.

5.   PROCESUL DE VÂNZARE A ACTIVELOR OLTCHIM

PROCESUL DE VÂNZARE A ACTIVELOR OLTCHIM

| (174) | În decizia sa de inițiere a procedurii (a se vedea considerentul 85), Comisia a constatat că procesul de vânzare, astfel cum este prevăzut în planul de restructurare aprobat inițial, ar putea conduce la o continuitate economică între Oltchim SA și un posibil cumpărător al Oltchim SPV. Pentru a preveni orice transfer al unui posibil ajutor de stat incompatibil către cumpărătorii activelor Oltchim, autoritățile române au decis să restructureze procesul de vânzare astfel încât să asigure discontinuitatea economică între Oltchim și potențialii cumpărători. |
| --- | --- |

(174)

În decizia sa de inițiere a procedurii (a se vedea considerentul 85), Comisia a constatat că procesul de vânzare, astfel cum este prevăzut în planul de restructurare aprobat inițial, ar putea conduce la o continuitate economică între Oltchim SA și un posibil cumpărător al Oltchim SPV. Pentru a preveni orice transfer al unui posibil ajutor de stat incompatibil către cumpărătorii activelor Oltchim, autoritățile române au decis să restructureze procesul de vânzare astfel încât să asigure discontinuitatea economică între Oltchim și potențialii cumpărători.

| (175) | Mai concret, în iulie și august 2016, cu sprijinul consilierilor, Oltchim a efectuat o analiză a activelor sale și a identificat opțiuni pentru o ofertă detaliată de active, în vederea maximizării prețului de vânzare potențial acumulat. Această analiză a condus la identificarea a 9 pachete de active (57). În urma anunțului public privind vânzarea societății Oltchim în cursul lunii august 2016, a fost distribuit un memorandum de informare în rândul a 23 de ofertanți, iar termenul de depunere a ofertelor a fost prelungit de mai multe ori, desfășurându-se un proces de diligență suplimentar (inclusiv vizite la fața locului și diligență tehnică). |
| --- | --- |

(175)

Mai concret, în iulie și august 2016, cu sprijinul consilierilor, Oltchim a efectuat o analiză a activelor sale și a identificat opțiuni pentru o ofertă detaliată de active, în vederea maximizării prețului de vânzare potențial acumulat. Această analiză a condus la identificarea a 9 pachete de active (57). În urma anunțului public privind vânzarea societății Oltchim în cursul lunii august 2016, a fost distribuit un memorandum de informare în rândul a 23 de ofertanți, iar termenul de depunere a ofertelor a fost prelungit de mai multe ori, desfășurându-se un proces de diligență suplimentar (inclusiv vizite la fața locului și diligență tehnică).

57

| (176) | Planul revizuit care se bazează pe o vânzare prin pachete de active (și nu printr-un SPV) a fost acceptat oficial de adunarea generală a creditorilor la 6 martie 2017. Judecătorul sindic a confirmat planul de reorganizare modificat la 28 iunie 2017, iar decizia sa a rămas definitivă la 16 octombrie 2017 (atunci când un recurs formulat de un terț a fost respins de instanța superioară). |
| --- | --- |

(176)

Planul revizuit care se bazează pe o vânzare prin pachete de active (și nu printr-un SPV) a fost acceptat oficial de adunarea generală a creditorilor la 6 martie 2017. Judecătorul sindic a confirmat planul de reorganizare modificat la 28 iunie 2017, iar decizia sa a rămas definitivă la 16 octombrie 2017 (atunci când un recurs formulat de un terț a fost respins de instanța superioară).

| (177) | În urma primirii ofertelor, vânzătorul (AT Kearney în numele Oltchim) a identificat următoarele combinații potențiale de oferte cu cea mai mare valoare agregată pentru creditori:






  — | White Tiger Wealth Management pentru toate pachetele de active, cu excepția pachetelor 2 și 6, pentru o ofertă de preț total de [...] de milioane EUR. |
| --- | --- | --- |

(177)

În urma primirii ofertelor, vânzătorul (AT Kearney în numele Oltchim) a identificat următoarele combinații potențiale de oferte cu cea mai mare valoare agregată pentru creditori:

—

White Tiger Wealth Management pentru toate pachetele de active, cu excepția pachetelor 2 și 6, pentru o ofertă de preț total de [...] de milioane EUR.

| — | Chimcomplex pentru pachetele de activele 1, 2, 3, 4, 5 și parțial 7, pentru o ofertă pentru un preț total de 127 de milioane EUR, Dynamic Selling Group („DSG”) pentru pachetul de active 6, pentru o ofertă de preț total de [...] milioane EUR (ofertă revizuită ulterior) și International Process Plants and Equipment (IPP) pentru pachetele 8 și 9 pentru un preț de [...] milioane EUR. |
| --- | --- |

—

Chimcomplex pentru pachetele de activele 1, 2, 3, 4, 5 și parțial 7, pentru o ofertă pentru un preț total de 127 de milioane EUR, Dynamic Selling Group („DSG”) pentru pachetul de active 6, pentru o ofertă de preț total de [...] milioane EUR (ofertă revizuită ulterior) și International Process Plants and Equipment (IPP) pentru pachetele 8 și 9 pentru un preț de [...] milioane EUR.

| (178) | Reuniunea adunării creditorilor a avut loc la 18 decembrie 2017 și în cadrul acesteia s-a aprobat contractul de vânzare a activelor cu Chimcomplex, respingându-se toate celelalte oferte (58). Având în vedere că decizia adunării creditorilor a fost contestată în instanță, noua dată-limită inițială a fost amânată până la 17 octombrie 2018. |
| --- | --- |

(178)

Reuniunea adunării creditorilor a avut loc la 18 decembrie 2017 și în cadrul acesteia s-a aprobat contractul de vânzare a activelor cu Chimcomplex, respingându-se toate celelalte oferte (58). Având în vedere că decizia adunării creditorilor a fost contestată în instanță, noua dată-limită inițială a fost amânată până la 17 octombrie 2018.

58

| (179) | În ceea ce privește pachetul nr. 6, prețul de vânzare a fost renegociat cu DSG și a crescut de la 1,9 milioane EUR la 2,6 milioane EUR. Pe această bază, la 1 februarie 2018 a fost semnat un contract de cumpărare de active. Vânzarea a fost aprobată de adunarea generală a creditorilor la 26 februarie 2018 și a fost finalizată la 12 iunie 2018. |
| --- | --- |

(179)

În ceea ce privește pachetul nr. 6, prețul de vânzare a fost renegociat cu DSG și a crescut de la 1,9 milioane EUR la 2,6 milioane EUR. Pe această bază, la 1 februarie 2018 a fost semnat un contract de cumpărare de active. Vânzarea a fost aprobată de adunarea generală a creditorilor la 26 februarie 2018 și a fost finalizată la 12 iunie 2018.

| (180) | În ceea ce privește activele nevândute (pachetul nr. 7 – Prelucrarea PVC-ului, pachetul nr. 8 – Uzina petrochimică Bradu, pachetul nr. 9 – Anhidridă ftalică și anumite active individuale din pachetul de active nr. 7 – VCM/PVC), adunarea generală a creditorilor a încercat să obțină oferte îmbunătățite în ceea ce privește prețul, însă negocierile au eșuat. |
| --- | --- |

(180)

În ceea ce privește activele nevândute (pachetul nr. 7 – Prelucrarea PVC-ului, pachetul nr. 8 – Uzina petrochimică Bradu, pachetul nr. 9 – Anhidridă ftalică și anumite active individuale din pachetul de active nr. 7 – VCM/PVC), adunarea generală a creditorilor a încercat să obțină oferte îmbunătățite în ceea ce privește prețul, însă negocierile au eșuat.

| (181) | O nouă procedură de ofertare a fost lansată în mai 2018 pentru pachetele de active (nefuncționale) nr. 8 și nr. 9 rămase, precum și pentru partea nevândută a pachetului de active nr. 7 (59). Termenul prevăzut pentru lichidarea activelor rămase este aprilie 2019. |
| --- | --- |

(181)

O nouă procedură de ofertare a fost lansată în mai 2018 pentru pachetele de active (nefuncționale) nr. 8 și nr. 9 rămase, precum și pentru partea nevândută a pachetului de active nr. 7 (59). Termenul prevăzut pentru lichidarea activelor rămase este aprilie 2019.

59

6.   EVALUAREA AJUTORULUI

EVALUAREA AJUTORULUI

| (182) | Comisia va examina mai întâi dacă măsurile 1-3 acordate în favoarea Oltchim implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (a se vedea secțiunea 6.1 de mai jos). Ulterior, Comisia va evalua dacă Oltchim a fost o întreprindere aflată în dificultate (a se vedea secțiunea 6.2 de mai jos). În cele din urmă, Comisia va examina dacă ajutorul a fost deja pus în aplicare (a se vedea secțiunea 6.3 de mai jos) și, în consecință, dacă un astfel de ajutor este compatibil cu piața internă (a se vedea secțiunea 6.4 de mai jos). |
| --- | --- |

(182)

Comisia va examina mai întâi dacă măsurile 1-3 acordate în favoarea Oltchim implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (a se vedea secțiunea 6.1 de mai jos). Ulterior, Comisia va evalua dacă Oltchim a fost o întreprindere aflată în dificultate (a se vedea secțiunea 6.2 de mai jos). În cele din urmă, Comisia va examina dacă ajutorul a fost deja pus în aplicare (a se vedea secțiunea 6.3 de mai jos) și, în consecință, dacă un astfel de ajutor este compatibil cu piața internă (a se vedea secțiunea 6.4 de mai jos).

6.1.   Existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

Existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (183) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(183)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (184) | Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. Prin urmare, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor în sensul acestei dispoziții, este necesar ca toate condițiile următoare să fie îndeplinite:






  1. | măsura trebuie să fie imputabilă statului și să fie finanțată din resurse de stat; |
| --- | --- | --- |

(184)

Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. Prin urmare, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor în sensul acestei dispoziții, este necesar ca toate condițiile următoare să fie îndeplinite:

1.

măsura trebuie să fie imputabilă statului și să fie finanțată din resurse de stat;

| 2. | măsura trebuie să confere un avantaj beneficiarului său; |
| --- | --- |

2.

măsura trebuie să confere un avantaj beneficiarului său;

| 3. | avantajul trebuie să fie selectiv și |
| --- | --- |

3.

avantajul trebuie să fie selectiv și

| 4. | măsura trebuie să denatureze concurența sau să amenințe să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

4.

măsura trebuie să denatureze concurența sau să amenințe să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

6.1.1.   Acordare de către stat (imputabilitate și utilizare a resurselor de stat)

Acordare de către stat (imputabilitate și utilizare a resurselor de stat)

| (185) | Astfel cum a statuat Curtea (60), pentru ca măsurile să fie calificate drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, (a) acestea trebuie să fie finanțate din resurse de stat, acordate direct sau indirect de către orice organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite și (b) trebuie să fie imputabile statului. Noțiunea de stat membru include autoritățile publice de la toate nivelurile, indiferent dacă este vorba despre o autoritate națională, regională sau locală (61). |
| --- | --- |

(185)

Astfel cum a statuat Curtea (60), pentru ca măsurile să fie calificate drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, (a) acestea trebuie să fie finanțate din resurse de stat, acordate direct sau indirect de către orice organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite și (b) trebuie să fie imputabile statului. Noțiunea de stat membru include autoritățile publice de la toate nivelurile, indiferent dacă este vorba despre o autoritate națională, regională sau locală (61).

60

61

6.1.1.1.   Măsura 1: AAAS – neexecutarea creanțelor și acumularea de noi datorii față de aceasta în perioada septembrie 2012 și ianuarie 2013

Măsura 1: AAAS – neexecutarea creanțelor și acumularea de noi datorii față de aceasta în perioada septembrie 2012 și ianuarie 2013

| (186) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 14 de mai sus, AAAS face parte din administrația publică subordonată guvernului. Prin urmare, neexecutarea creanțelor restante (capital și dobândă) de către acest organism, acumularea de noi datorii față de aceasta, precum și anularea datoriilor care ar fi trebuit să fie plătite în mod normal către AAAS împovărează bugetul de stat și implică resursele de stat. |
| --- | --- |

(186)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 14 de mai sus, AAAS face parte din administrația publică subordonată guvernului. Prin urmare, neexecutarea creanțelor restante (capital și dobândă) de către acest organism, acumularea de noi datorii față de aceasta, precum și anularea datoriilor care ar fi trebuit să fie plătite în mod normal către AAAS împovărează bugetul de stat și implică resursele de stat.

| (187) | Având în vedere cele de mai sus, măsura 1 este imputabilă statului și implică un transfer de resurse de stat. |
| --- | --- |

(187)

Având în vedere cele de mai sus, măsura 1 este imputabilă statului și implică un transfer de resurse de stat.

6.1.1.2.   Măsura 2: CET Govora și Salrom – sprijinirea activității Oltchim sub forma continuării furnizărilor neplătite începând cu luna septembrie 2012

Măsura 2: CET Govora și Salrom – sprijinirea activității Oltchim sub forma continuării furnizărilor neplătite începând cu luna septembrie 2012

| (188) | În cazul în care o autoritate publică acordă un avantaj unui beneficiar, măsura este prin definiție imputabilă statului, chiar dacă autoritatea în cauză beneficiază de autonomie juridică față de alte autorități publice. |
| --- | --- |

(188)

În cazul în care o autoritate publică acordă un avantaj unui beneficiar, măsura este prin definiție imputabilă statului, chiar dacă autoritatea în cauză beneficiază de autonomie juridică față de alte autorități publice.

| (189) | Cu toate acestea, imputabilitatea este mai puțin evidentă în cazul în care avantajul este acordat prin intermediul unor întreprinderi publice (62). În astfel de cazuri, este necesar să se analizeze dacă trebuie considerat că autoritățile publice ar fi fost implicate, într-un mod sau altul, în adoptarea măsurii (63). |
| --- | --- |

(189)

Cu toate acestea, imputabilitatea este mai puțin evidentă în cazul în care avantajul este acordat prin intermediul unor întreprinderi publice (62). În astfel de cazuri, este necesar să se analizeze dacă trebuie considerat că autoritățile publice ar fi fost implicate, într-un mod sau altul, în adoptarea măsurii (63).

62

63

| (190) | Prin urmare, posibilitatea de a imputa statului o măsură luată de o întreprindere publică poate fi dedusă dintr-o serie de indicatori care rezultă din împrejurările cazului și din contextul în care a fost luată măsura (64). Printre alții, posibilii indicatori pentru a stabili dacă o măsură este imputabilă se numără următorii:






  (a) | statutul juridic al întreprinderii (în sensul că se supune dreptului public sau dreptului comun al societăților comerciale); |
| --- | --- | --- |

(190)

Prin urmare, posibilitatea de a imputa statului o măsură luată de o întreprindere publică poate fi dedusă dintr-o serie de indicatori care rezultă din împrejurările cazului și din contextul în care a fost luată măsura (64). Printre alții, posibilii indicatori pentru a stabili dacă o măsură este imputabilă se numără următorii:

64

(a)

statutul juridic al întreprinderii (în sensul că se supune dreptului public sau dreptului comun al societăților comerciale);

| (b) | integrarea întreprinderii în structurile administrației publice; |
| --- | --- |

(b)

integrarea întreprinderii în structurile administrației publice;

| (c) | natura activităților sale și exercitarea acestora pe piață, în condiții normale de concurență cu operatori privați; |
| --- | --- |

(c)

natura activităților sale și exercitarea acestora pe piață, în condiții normale de concurență cu operatori privați;

| (d) | faptul că organismul în cauză nu putea adopta decizia contestată fără a ține seama de cerințele autorităților publice; |
| --- | --- |

(d)

faptul că organismul în cauză nu putea adopta decizia contestată fără a ține seama de cerințele autorităților publice;

| (e) | faptul că întreprinderea prin intermediul căreia a fost acordat ajutorul a trebuit să țină seama de directivele emise de organismele guvernamentale (65); |
| --- | --- |

(e)

faptul că întreprinderea prin intermediul căreia a fost acordat ajutorul a trebuit să țină seama de directivele emise de organismele guvernamentale (65);

65

| (f) | intensitatea tutelei exercitate de autoritățile publice asupra administrării întreprinderii. |
| --- | --- |

(f)

intensitatea tutelei exercitate de autoritățile publice asupra administrării întreprinderii.

| (191) | În ceea ce privește Salrom, Comisia constată că consiliul de administrație al societății este numit de adunarea generală a acționarilor, într-un context în care statul român deține majoritatea (51 %) acțiunilor Salrom și numește reprezentanți ai statului în cadrul consiliului de administrație. |
| --- | --- |

(191)

În ceea ce privește Salrom, Comisia constată că consiliul de administrație al societății este numit de adunarea generală a acționarilor, într-un context în care statul român deține majoritatea (51 %) acțiunilor Salrom și numește reprezentanți ai statului în cadrul consiliului de administrație.

| (192) | În plus, dat fiind faptul că Salrom este considerată o întreprindere de stat, bugetul său anual este supus aprobării de către stat. Această aprobare ex-ante se referă, printre altele, la sumele care corespund creanțelor comerciale de la clienți (cum ar fi Oltchim). |
| --- | --- |

(192)

În plus, dat fiind faptul că Salrom este considerată o întreprindere de stat, bugetul său anual este supus aprobării de către stat. Această aprobare ex-ante se referă, printre altele, la sumele care corespund creanțelor comerciale de la clienți (cum ar fi Oltchim).

| (193) | În orice caz, nu este necesar să se concluzioneze că acțiunile Salrom sunt imputabile statului în ceea ce privește măsura 2, dat fiind că Comisia consideră că măsura 2 nu constituie ajutor pentru Salrom (a se vedea considerentul 263 de mai jos). |
| --- | --- |

(193)

În orice caz, nu este necesar să se concluzioneze că acțiunile Salrom sunt imputabile statului în ceea ce privește măsura 2, dat fiind că Comisia consideră că măsura 2 nu constituie ajutor pentru Salrom (a se vedea considerentul 263 de mai jos).

| (194) | În ceea ce privește CET Govora, Comisia constată că societatea este înregistrată ca societate deținută integral de stat, având drept acționar unic județul Vâlcea și că, înainte de a intra în insolvență, a fost administrată de Consiliul Județean Vâlcea (66). |
| --- | --- |

(194)

În ceea ce privește CET Govora, Comisia constată că societatea este înregistrată ca societate deținută integral de stat, având drept acționar unic județul Vâlcea și că, înainte de a intra în insolvență, a fost administrată de Consiliul Județean Vâlcea (66).

66

| (195) | În plus, Comisia observă că deciziile de a semna un nou contract de furnizare a energiei electrice cu Oltchim și, ulterior, de a crește furnizările au fost adoptate în punerea în aplicare a mai multor decizii (67) ale Consiliului Județean Vâlcea, pentru a asigura furnizările către Oltchim. |
| --- | --- |

(195)

În plus, Comisia observă că deciziile de a semna un nou contract de furnizare a energiei electrice cu Oltchim și, ulterior, de a crește furnizările au fost adoptate în punerea în aplicare a mai multor decizii (67) ale Consiliului Județean Vâlcea, pentru a asigura furnizările către Oltchim.

67

| (196) | De asemenea, ar fi improbabil să se considere că CET Govora nu a făcut obiectul niciunei influențe din partea statului atunci când se ia în considerare comportamentul societății într-un context mai larg; de exemplu, imediat după privatizarea eșuată, directorul general al CET Govora a fost numit fără întârziere director general al Oltchim în octombrie 2012 și ulterior a revenit la CET Govora în februarie 2013, imediat după intrarea Oltchim în insolvență (68). |
| --- | --- |

(196)

De asemenea, ar fi improbabil să se considere că CET Govora nu a făcut obiectul niciunei influențe din partea statului atunci când se ia în considerare comportamentul societății într-un context mai larg; de exemplu, imediat după privatizarea eșuată, directorul general al CET Govora a fost numit fără întârziere director general al Oltchim în octombrie 2012 și ulterior a revenit la CET Govora în februarie 2013, imediat după intrarea Oltchim în insolvență (68).

68

| (197) | În pofida afirmației României potrivit căreia directorul general al CET Govora a recomandat Consiliului Județean Vâlcea să ia decizii în interesul societății în perioada evaluată, alte elemente aduse la lumină de scandalurile de corupție la nivel înalt în care a fost implicat directorul general al CET Govora (care ulterior a fost condamnat de instanțele penale naționale împreună cu un membru al guvernului) contrazic această afirmație (69). Mai precis, în iunie 2018 instanțele penale naționale l-au condamnat pe ministrul transporturilor de la momentul respectiv pentru trafic de influență reală pe care a avut-o asupra directorului general al CET Govora, în scopul de a-l determina pe acesta din urmă să încheie mai multe contracte dezavantajoase și inutile în numele CET Govora, cu scopul final de sifonare a resurselor societății. Pentru activitățile infracționale comune ale acestora de abuz în serviciu și trafic de influență în formă continuată comise între octombrie 2011 și iulie 2014, instanțele penale naționale i-au condamnat atât pe ministrul, cât și pe directorul general al CET Govora. |
| --- | --- |

(197)

În pofida afirmației României potrivit căreia directorul general al CET Govora a recomandat Consiliului Județean Vâlcea să ia decizii în interesul societății în perioada evaluată, alte elemente aduse la lumină de scandalurile de corupție la nivel înalt în care a fost implicat directorul general al CET Govora (care ulterior a fost condamnat de instanțele penale naționale împreună cu un membru al guvernului) contrazic această afirmație (69). Mai precis, în iunie 2018 instanțele penale naționale l-au condamnat pe ministrul transporturilor de la momentul respectiv pentru trafic de influență reală pe care a avut-o asupra directorului general al CET Govora, în scopul de a-l determina pe acesta din urmă să încheie mai multe contracte dezavantajoase și inutile în numele CET Govora, cu scopul final de sifonare a resurselor societății. Pentru activitățile infracționale comune ale acestora de abuz în serviciu și trafic de influență în formă continuată comise între octombrie 2011 și iulie 2014, instanțele penale naționale i-au condamnat atât pe ministrul, cât și pe directorul general al CET Govora.

69

trafic de influență reală

abuz în serviciu

trafic de influență

| (198) | Prin urmare și indiferent de poziția subiectivă a CET Govora în ceea ce privește avantajele continuării furnizărilor către societatea Oltchim, Comisia constată că CET Govora nu putea lua decizia contestată fără a lua în considerare cerințele autorităților publice și că directivele emise de organismele guvernamentale (și anume deciziile Consiliului Județean Vâlcea) au fost, în cele din urmă, temeiul în care a acționat CET Govora. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura este imputabilă statului în cazul CET Govora. |
| --- | --- |

(198)

Prin urmare și indiferent de poziția subiectivă a CET Govora în ceea ce privește avantajele continuării furnizărilor către societatea Oltchim, Comisia constată că CET Govora nu putea lua decizia contestată fără a lua în considerare cerințele autorităților publice și că directivele emise de organismele guvernamentale (și anume deciziile Consiliului Județean Vâlcea) au fost, în cele din urmă, temeiul în care a acționat CET Govora. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura este imputabilă statului în cazul CET Govora.

| (199) | Având în vedere că CET Govora este deținută de stat, Comisia concluzionează că decizia sa de a amâna termenul pentru efectuarea plăților și de a continua furnizările către Oltchim afectează resursele de stat. |
| --- | --- |

(199)

Având în vedere că CET Govora este deținută de stat, Comisia concluzionează că decizia sa de a amâna termenul pentru efectuarea plăților și de a continua furnizările către Oltchim afectează resursele de stat.

| (200) | Având în vedere cele de mai sus, măsura 2 este imputabilă statului în ceea ce privește CET Govora și implică un transfer de resurse de stat. |
| --- | --- |

(200)

Având în vedere cele de mai sus, măsura 2 este imputabilă statului în ceea ce privește CET Govora și implică un transfer de resurse de stat.

6.1.1.3.   Măsura 3: AAAS și întreprinderile de stat (în special Electrica, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române”) – anularea datoriilor din 2015 în cadrul planului de reorganizare

Măsura 3: AAAS și întreprinderile de stat (în special Electrica, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române”) – anularea datoriilor din 2015 în cadrul planului de reorganizare

| (201) | În primul rând, Comisia observă că, în temeiul legii privind procedura insolvenței, planul nu putea fi aprobat fără acordul AAAS (care deține majoritatea creanțelor din categoria creditorilor bugetari) sau al CET Govora (care deține majoritatea creanțelor din categoria furnizorilor captivi, și anume creditori chirografari, în conformitate cu articolul 96 din Legea privind procedura insolvenței), ale căror acțiuni sunt imputabile statului (a se vedea considerentele 187 și 200). |
| --- | --- |

(201)

În primul rând, Comisia observă că, în temeiul legii privind procedura insolvenței, planul nu putea fi aprobat fără acordul AAAS (care deține majoritatea creanțelor din categoria creditorilor bugetari) sau al CET Govora (care deține majoritatea creanțelor din categoria furnizorilor captivi, și anume creditori chirografari, în conformitate cu articolul 96 din Legea privind procedura insolvenței), ale căror acțiuni sunt imputabile statului (a se vedea considerentele 187 și 200).

| (202) | În al doilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că planul de restructurare a fost elaborat de către administratorul numit de instanță, care face parte dintr-o instituție a statului. Prin urmare, planul de restructurare a fost aprobat datorită aprobării din partea creditorilor publici și privați care au semnat anterior memorandumul inițiat de stat în noiembrie 2012. |
| --- | --- |

(202)

În al doilea rând, Comisia remarcă, de asemenea, că planul de restructurare a fost elaborat de către administratorul numit de instanță, care face parte dintr-o instituție a statului. Prin urmare, planul de restructurare a fost aprobat datorită aprobării din partea creditorilor publici și privați care au semnat anterior memorandumul inițiat de stat în noiembrie 2012.

| (203) | Memorandumul în cauză (semnat de 12 părți, din care 10 făceau parte din administrația publică sau erau în proprietatea statului (70) și numai două erau instituții de finanțare private (71) – a se vedea considerentul 31) a fost elaborat de trei ministere și aprobat de prim-ministru. Prin urmare, memorandumul a reprezentat mijlocul utilizat de stat la cel mai înalt nivel pentru a menține Oltchim pe piață. |
| --- | --- |

(203)

Memorandumul în cauză (semnat de 12 părți, din care 10 făceau parte din administrația publică sau erau în proprietatea statului (70) și numai două erau instituții de finanțare private (71) – a se vedea considerentul 31) a fost elaborat de trei ministere și aprobat de prim-ministru. Prin urmare, memorandumul a reprezentat mijlocul utilizat de stat la cel mai înalt nivel pentru a menține Oltchim pe piață.

70

71

| (204) | În al treilea rând, Comisia observă că această intenție a statului de a menține activitatea Oltchim a fost semnalată și apoi confirmată în mod repetat înaintea și în timpul perioadei de insolvență.






  (a) | Astfel cum reiese din diferitele declarații de presă din partea unor înalți reprezentanți ai guvernului român (a se vedea considerentele 27, 28, 30 și 31 de mai sus în ceea ce privește perioada septembrie 2012-ianuarie 2013), a existat un angajament politic deplin de a salva Oltchim și de a relansa activitățile sale chiar înainte de elaborarea unui plan de restructurare și înainte de intrarea în procedură de insolvență. |
| --- | --- | --- |

(204)

În al treilea rând, Comisia observă că această intenție a statului de a menține activitatea Oltchim a fost semnalată și apoi confirmată în mod repetat înaintea și în timpul perioadei de insolvență.

(a)

Astfel cum reiese din diferitele declarații de presă din partea unor înalți reprezentanți ai guvernului român (a se vedea considerentele 27, 28, 30 și 31 de mai sus în ceea ce privește perioada septembrie 2012-ianuarie 2013), a existat un angajament politic deplin de a salva Oltchim și de a relansa activitățile sale chiar înainte de elaborarea unui plan de restructurare și înainte de intrarea în procedură de insolvență.

| (b) | După cum reiese din presă, guvernul s-a aflat sub o presiune puternică și constantă din partea sindicatului Oltchim, în special după privatizarea eșuată, precum și pe parcursul anului 2013 (72). Mai concret, în urma intrării în insolvență a Oltchim, lunile februarie, martie și august 2013 au fost marcate de proteste ample la Râmnicu Vâlcea și Pitești, cele două amplasamente ale Oltchim. |
| --- | --- |

(b)

După cum reiese din presă, guvernul s-a aflat sub o presiune puternică și constantă din partea sindicatului Oltchim, în special după privatizarea eșuată, precum și pe parcursul anului 2013 (72). Mai concret, în urma intrării în insolvență a Oltchim, lunile februarie, martie și august 2013 au fost marcate de proteste ample la Râmnicu Vâlcea și Pitești, cele două amplasamente ale Oltchim.

72

| (c) | În ianuarie 2013, fostul ministru al economiei a recunoscut faptul că privatizarea anterioară a condus la acumularea unei datorii suplimentare a Oltchim de aproximativ 100 de milioane EUR din momentul privatizării eșuate și până în [ianuarie 2013] și a afirmat că lichidarea în tranșe ar fi o soluție mai ușoară. Cu toate acestea, ministrul a adăugat că a luat în considerare „intrarea în insolvență a Oltchim [...] ca o șansă de restructurare și valorificare a părților viabile. Fondul Monetar are o viziune mai pesimistă” (73). În prima parte a perioadei de insolvență, guvernul României a continuat să transmită publicului mesaje puternice cu privire la intențiile sale de a salva Oltchim. |
| --- | --- |

(c)

În ianuarie 2013, fostul ministru al economiei a recunoscut faptul că privatizarea anterioară a condus la acumularea unei datorii suplimentare a Oltchim de aproximativ 100 de milioane EUR din momentul privatizării eșuate și până în [ianuarie 2013] și a afirmat că lichidarea în tranșe ar fi o soluție mai ușoară. Cu toate acestea, ministrul a adăugat că a luat în considerare „intrarea în insolvență a Oltchim [...] ca o șansă de restructurare și valorificare a părților viabile. Fondul Monetar are o viziune mai pesimistă” (73). În prima parte a perioadei de insolvență, guvernul României a continuat să transmită publicului mesaje puternice cu privire la intențiile sale de a salva Oltchim.

73

| (d) | De exemplu, imediat după intrarea în insolvență, la începutul lunii martie 2013, prim-ministrul României de la momentul respectiv a indicat că „din păcate, răspunsul Comisiei Europene față de ideea unui împrumut este negativ, Oltchim-ul, în viziunea Comisiei Europene, a beneficiat deja de ajutor de stat în perioada 2010-2011, cred, deci bani de la buget nu avem voie să dăm, iar singura soluție este o restructurare și finanțare și de la bănci și de la traderii care cumpără producția”. Prim-ministrul a adăugat că guvernul a „urmărit menținerea locurilor de muncă” (74). |
| --- | --- |

(d)

De exemplu, imediat după intrarea în insolvență, la începutul lunii martie 2013, prim-ministrul României de la momentul respectiv a indicat că „din păcate, răspunsul Comisiei Europene față de ideea unui împrumut este negativ, Oltchim-ul, în viziunea Comisiei Europene, a beneficiat deja de ajutor de stat în perioada 2010-2011, cred, deci bani de la buget nu avem voie să dăm, iar singura soluție este o restructurare și finanțare și de la bănci și de la traderii care cumpără producția”. Prim-ministrul a adăugat că guvernul a „urmărit menținerea locurilor de muncă” (74).

74

| (e) | În aceeași lună martie 2013, în cursul unei prezentări în fața Parlamentului României (75), ministrul economiei de la momentul respectiv a declarat că „noi dorim să schimbăm filosofia de privatizare, în sensul că ne interesează aceia [investitorii] care doresc să investească și ne interesează mai mult nivelul investițiilor ulterioare [după privatizare] decât al prețului de vânzare” (76). |
| --- | --- |

(e)

În aceeași lună martie 2013, în cursul unei prezentări în fața Parlamentului României (75), ministrul economiei de la momentul respectiv a declarat că „noi dorim să schimbăm filosofia de privatizare, în sensul că ne interesează aceia [investitorii] care doresc să investească și ne interesează mai mult nivelul investițiilor ulterioare [după privatizare] decât al prețului de vânzare” (76).

75

76

| (f) | Într-un alt context, același ministru al economiei a declarat că „dincolo de brandul său, Oltchim deține un număr considerabil de brevete de invenții, un portofoliu care este evaluat la multe milioane de euro” și că „distrugerea companiei a însemnat practic distrugerea unui tezaur de proprietate intelectuală” (77). |
| --- | --- |

(f)

Într-un alt context, același ministru al economiei a declarat că „dincolo de brandul său, Oltchim deține un număr considerabil de brevete de invenții, un portofoliu care este evaluat la multe milioane de euro” și că „distrugerea companiei a însemnat practic distrugerea unui tezaur de proprietate intelectuală” (77).

77

| (g) | În cadrul unei reuniuni cu autoritățile locale în regiunea în care se află amplasamentele Oltchim, ministrul economiei a declarat că „la patru luni de la declararea insolvenței, există argumente care conduc la concluzia că pot fi găsite soluții pentru salvarea societății”. Ministrul a afirmat că „problema Oltchim este una de mândrie și demnitate națională, deoarece Oltchim este una dintre primele cinci societăți din sector din Europa, motiv pentru care merită să o salvăm” (78). |
| --- | --- |

(g)

În cadrul unei reuniuni cu autoritățile locale în regiunea în care se află amplasamentele Oltchim, ministrul economiei a declarat că „la patru luni de la declararea insolvenței, există argumente care conduc la concluzia că pot fi găsite soluții pentru salvarea societății”. Ministrul a afirmat că „problema Oltchim este una de mândrie și demnitate națională, deoarece Oltchim este una dintre primele cinci societăți din sector din Europa, motiv pentru care merită să o salvăm” (78).

78

| (h) | În septembrie 2013, ministrul economiei a declarat că Oltchim este o prioritate pentru ministerul său și a indicat că „în această săptămână creditorii ar trebui să aprobe o finanțare pe care o vom anunța în câteva zile și dacă ea se va realiza va fi o performanță extraordinară pentru că Oltchim, care era aproape de dispariție la începutul anului, devine bancabil și capătă în acest fel girul unor bănci private. Apoi, la sfârșitul lui septembrie, va fi prezentat raportul de evaluare și «Oltchim doi» va fi curățat de datoriile creditorilor, urmând ca luna octombrie să fie luna începerii negocierilor cu posibilii clienți”. În general, pe parcursul acestor discuții cu senatorii care fac parte din partidul de la conducere, Ministerul Economiei s-a exprimat împotriva lichidării marilor întreprinderi de stat (79). |
| --- | --- |

(h)

În septembrie 2013, ministrul economiei a declarat că Oltchim este o prioritate pentru ministerul său și a indicat că „în această săptămână creditorii ar trebui să aprobe o finanțare pe care o vom anunța în câteva zile și dacă ea se va realiza va fi o performanță extraordinară pentru că Oltchim, care era aproape de dispariție la începutul anului, devine bancabil și capătă în acest fel girul unor bănci private. Apoi, la sfârșitul lui septembrie, va fi prezentat raportul de evaluare și «Oltchim doi» va fi curățat de datoriile creditorilor, urmând ca luna octombrie să fie luna începerii negocierilor cu posibilii clienți”. În general, pe parcursul acestor discuții cu senatorii care fac parte din partidul de la conducere, Ministerul Economiei s-a exprimat împotriva lichidării marilor întreprinderi de stat (79).

79

| (i) | La începutul anului 2014, prim-ministrul a solicitat ministrului interimar al economiei numit recent să preia „problema Oltchim”, adăugând că „nu ar vrea să explodeze situația [...] din lipsa de capacitate politică” (80). |
| --- | --- |

(i)

La începutul anului 2014, prim-ministrul a solicitat ministrului interimar al economiei numit recent să preia „problema Oltchim”, adăugând că „nu ar vrea să explodeze situația [...] din lipsa de capacitate politică” (80).

80

| (j) | Mai târziu, în cursul anului respectiv, ministrul economiei a reiterat, în timpul unei vizite la Oltchim, că Oltchim „este o companie de interes național și strategic” și că exclude varianta falimentului. Mai degrabă, acesta a explicat că amânarea privatizării se bazează pe „interesul investitorilor pentru preluarea și a rafinăriei Arpechim” (81). În aceeași ordine de idei, ministrul economiei și prim-ministrul au reiterat în diferite ocazii că „Oltchim nu va fi închisă niciodată” (82). |
| --- | --- |

(j)

Mai târziu, în cursul anului respectiv, ministrul economiei a reiterat, în timpul unei vizite la Oltchim, că Oltchim „este o companie de interes național și strategic” și că exclude varianta falimentului. Mai degrabă, acesta a explicat că amânarea privatizării se bazează pe „interesul investitorilor pentru preluarea și a rafinăriei Arpechim” (81). În aceeași ordine de idei, ministrul economiei și prim-ministrul au reiterat în diferite ocazii că „Oltchim nu va fi închisă niciodată” (82).

81

82

| (205) | De asemenea, astfel cum reiese din tabelul creanțelor (a se vedea tabelul 1), părțile care au semnat memorandumul au deținut creanțe în valoare totală de 539 de milioane EUR. Creanțele acestor părți semnatare, împreună cu creanțele deținute de CET Govora [ale cărei acțiuni în ceea ce privește măsura 3 au fost imputabile statului (a se vedea considerentele 200 și 201)], se ridică la valoarea agregată de 569 de milioane EUR din valoarea totală a creanțelor globale de 759 de milioane EUR. Prin urmare, părțile care au semnatmemorandumul, împreună cu CET Govora, au deținut, de asemenea, majoritatea necesară în toate cele patru categorii de creditori, altele decât salariații – o categorie care, de asemenea, a preferat în mod natural planul (fapt recunoscut de autoritățile române (83)) – pentru a aproba planul (84). Având în vedere rangul înalt al oficialilor care au semnat memorandumul, este foarte improbabil ca băncile private și alți actori privați să decidă să nu ia în considerare obiectivele memorandumului în momentul votării în favoarea sau împotriva planului: nici băncile private care au semnat memorandumul, nici Electrica nu puteau refuza în mod rezonabil să ia în considerare afirmațiile repetate (a se vedea considerentele 27, 28 și 30) ale acționarului societății Oltchim SA care arătau că statul român nu ar permite ca Oltchim să intre în faliment, nici nu puteau să nu ia în considerare memorandumul semnat de acestea, care a fost aprobat de prim-ministru. Pe baza explicațiilor oferite de România, instanța ar fi considerat, la momentul respectiv, că următoarele condiții prevăzute la articolul 101 alineatul (2) din Legea privind procedura insolvenței ar fi fost îndeplinite, de asemenea, chiar dacă un creditor care nu este parte la memorandum ar fi respins planul: în special, pe baza observațiilor transmise de România, instanța a considerat că „niciuna dintre categoriile care resping planul și niciunul dintre creditorii care resping planul nu ar fi primit mai puțin decât ar fi primit în caz de faliment”, indiferent de comparația pe care un operator economic privat în economia de piață ar fi realizat-o între veniturile prevăzute în planul de reorganizare și în scenariul de lichidare (a se vedea secțiunea 6.1.2.3 în acest sens). Prin urmare, memorandumul a făcut posibilă garantarea, de către stat, a adoptării planului de reorganizare de către creditori. |
| --- | --- |

(205)

De asemenea, astfel cum reiese din tabelul creanțelor (a se vedea tabelul 1), părțile care au semnat memorandumul au deținut creanțe în valoare totală de 539 de milioane EUR. Creanțele acestor părți semnatare, împreună cu creanțele deținute de CET Govora [ale cărei acțiuni în ceea ce privește măsura 3 au fost imputabile statului (a se vedea considerentele 200 și 201)], se ridică la valoarea agregată de 569 de milioane EUR din valoarea totală a creanțelor globale de 759 de milioane EUR. Prin urmare, părțile care au semnatmemorandumul, împreună cu CET Govora, au deținut, de asemenea, majoritatea necesară în toate cele patru categorii de creditori, altele decât salariații – o categorie care, de asemenea, a preferat în mod natural planul (fapt recunoscut de autoritățile române (83)) – pentru a aproba planul (84). Având în vedere rangul înalt al oficialilor care au semnat memorandumul, este foarte improbabil ca băncile private și alți actori privați să decidă să nu ia în considerare obiectivele memorandumului în momentul votării în favoarea sau împotriva planului: nici băncile private care au semnat memorandumul, nici Electrica nu puteau refuza în mod rezonabil să ia în considerare afirmațiile repetate (a se vedea considerentele 27, 28 și 30) ale acționarului societății Oltchim SA care arătau că statul român nu ar permite ca Oltchim să intre în faliment, nici nu puteau să nu ia în considerare memorandumul semnat de acestea, care a fost aprobat de prim-ministru. Pe baza explicațiilor oferite de România, instanța ar fi considerat, la momentul respectiv, că următoarele condiții prevăzute la articolul 101 alineatul (2) din Legea privind procedura insolvenței ar fi fost îndeplinite, de asemenea, chiar dacă un creditor care nu este parte la memorandum ar fi respins planul: în special, pe baza observațiilor transmise de România, instanța a considerat că „niciuna dintre categoriile care resping planul și niciunul dintre creditorii care resping planul nu ar fi primit mai puțin decât ar fi primit în caz de faliment”, indiferent de comparația pe care un operator economic privat în economia de piață ar fi realizat-o între veniturile prevăzute în planul de reorganizare și în scenariul de lichidare (a se vedea secțiunea 6.1.2.3 în acest sens). Prin urmare, memorandumul a făcut posibilă garantarea, de către stat, a adoptării planului de reorganizare de către creditori.

83

84

| (206) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia ia act de faptul că memorandumul a fost inițiat de către stat, iar obiectivul acestuia, și anume de a salva Oltchim cu orice preț, astfel cum a fost reiterat periodic și public de către stat în perioada cuprinsă între eșecul privatizării din septembrie 2012 și votul creditorilor privind planul în 2015, a asigurat majoritatea necesară în adunarea creditorilor astfel încât să se asigure adoptarea planului de reorganizare. Astfel cum se indică în considerentele 31, 203, 235 și următoarele, acest memorandum a fost imputabil statului. |
| --- | --- |

(206)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia ia act de faptul că memorandumul a fost inițiat de către stat, iar obiectivul acestuia, și anume de a salva Oltchim cu orice preț, astfel cum a fost reiterat periodic și public de către stat în perioada cuprinsă între eșecul privatizării din septembrie 2012 și votul creditorilor privind planul în 2015, a asigurat majoritatea necesară în adunarea creditorilor astfel încât să se asigure adoptarea planului de reorganizare. Astfel cum se indică în considerentele 31, 203, 235 și următoarele, acest memorandum a fost imputabil statului.

| (207) | Mai precis, prin memorandum, guvernul a creat cadrul care permite părților semnatare „să colaboreze în vederea identificării și implementării de soluții care să asigure protejarea drepturilor angajaților, acționarilor și creditorilor”. |
| --- | --- |

(207)

Mai precis, prin memorandum, guvernul a creat cadrul care permite părților semnatare „să colaboreze în vederea identificării și implementării de soluții care să asigure protejarea drepturilor angajaților, acționarilor și creditorilor”.

| (208) | În plus, „proiectul de acord asigură capital de lucru de către băncile semnatare pentru continuarea procesului de producție [de către Oltchim] la capacitățile repornite, precum și pentru redeschiderea treptată și a altor capacități de producție, în scopul creșterii atractivității companiei pentru privatizare”. Este foarte puțin probabil ca, în contextul declarației publice a autorităților, oricare dintre actorii invitați să semneze memorandumul să fi refuzat să adere la acesta. În plus, standardul stabilit prin memorandum pentru cooperarea între părțile semnatare – și anume „cu asistență din partea Experților în Restructurare – pentru a dezvolta o strategie de asigurare a viabilității pe termen lung, în scopul de a aduce Oltchim la un nivel sustenabil de rentabilitate, solvență, lichiditate și numerar (”Strategia Sustenabilă de Repornire„)” a fost relativ scăzut și vag, bazându-se doar pe „obținerea unor rezultate pozitive în urma Analizei Viabilității” (subliniere adăugată). |
| --- | --- |

(208)

În plus, „proiectul de acord asigură capital de lucru de către băncile semnatare pentru continuarea procesului de producție [de către Oltchim] la capacitățile repornite, precum și pentru redeschiderea treptată și a altor capacități de producție, în scopul creșterii atractivității companiei pentru privatizare”. Este foarte puțin probabil ca, în contextul declarației publice a autorităților, oricare dintre actorii invitați să semneze memorandumul să fi refuzat să adere la acesta. În plus, standardul stabilit prin memorandum pentru cooperarea între părțile semnatare – și anume „cu asistență din partea Experților în Restructurare – pentru a dezvolta o strategie de asigurare a viabilității pe termen lung, în scopul de a aduce Oltchim la un nivel sustenabil de rentabilitate, solvență, lichiditate și numerar (”Strategia Sustenabilă de Repornire„)” a fost relativ scăzut și vag, bazându-se doar pe „obținerea unor rezultate pozitive în urma Analizei Viabilității” (subliniere adăugată).

unor rezultate pozitive

| (209) | Prin memorandum, guvernul și-a reiterat hotărârea de a depune toate eforturile necesare pentru menținerea activității Oltchim și pentru restructurarea acesteia. În aceeași ordine de idei, atât entitățile private, cât și entitățile publice care au semnat memorandumul și-au luat angajamentul de a contribui la o strategie pe termen lung pentru restructurarea Oltchim, cu mult înainte ca adunarea creditorilor să voteze cu privire la un potențial plan de reorganizare. În 2015, toate părțile care au semnat memorandumul au votat, de asemenea, în favoarea planului de reorganizare, cu excepția unică a CFR Marfă, al cărei vot a fost relativ mai puțin important în comparație cu cel al partenerilor de finanțare și al altor creditori de stat în ceea ce privește supraviețuirea societății Oltchim și având în vedere că societatea Oltchim a utilizat, de asemenea, serviciile furnizate de Ermewa pentru necesitățile sale de transport. |
| --- | --- |

(209)

Prin memorandum, guvernul și-a reiterat hotărârea de a depune toate eforturile necesare pentru menținerea activității Oltchim și pentru restructurarea acesteia. În aceeași ordine de idei, atât entitățile private, cât și entitățile publice care au semnat memorandumul și-au luat angajamentul de a contribui la o strategie pe termen lung pentru restructurarea Oltchim, cu mult înainte ca adunarea creditorilor să voteze cu privire la un potențial plan de reorganizare. În 2015, toate părțile care au semnat memorandumul au votat, de asemenea, în favoarea planului de reorganizare, cu excepția unică a CFR Marfă, al cărei vot a fost relativ mai puțin important în comparație cu cel al partenerilor de finanțare și al altor creditori de stat în ceea ce privește supraviețuirea societății Oltchim și având în vedere că societatea Oltchim a utilizat, de asemenea, serviciile furnizate de Ermewa pentru necesitățile sale de transport.

| (210) | Memorandumul cuprinde clauza nr. 8 care prevede „protejarea și menținerea drepturilor” și intereselor părților semnatare. Totuși, această clauză, în special a doua parte a acesteia, nu face decât să afirme ceea ce este deja evident, și anume că memorandumul în sine, la momentul semnării, nu a reprezentat deja o renunțare anticipată la drepturile băncilor, ale Electrica sau ale AVAS în calitate de creditori. Prin urmare, în opinia Comisiei, participarea unică la acel moment și implicarea pentru viitoarea cooperare, astfel cum a fost stabilită prin memorandum, reprezintă în sine o dovadă a faptului că creditorii semnatari (atât publici, cât și privați) se angajează în direcția clară a restructurării societății Oltchim. |
| --- | --- |

(210)

Memorandumul cuprinde clauza nr. 8 care prevede „protejarea și menținerea drepturilor” și intereselor părților semnatare. Totuși, această clauză, în special a doua parte a acesteia, nu face decât să afirme ceea ce este deja evident, și anume că memorandumul în sine, la momentul semnării, nu a reprezentat deja o renunțare anticipată la drepturile băncilor, ale Electrica sau ale AVAS în calitate de creditori. Prin urmare, în opinia Comisiei, participarea unică la acel moment și implicarea pentru viitoarea cooperare, astfel cum a fost stabilită prin memorandum, reprezintă în sine o dovadă a faptului că creditorii semnatari (atât publici, cât și privați) se angajează în direcția clară a restructurării societății Oltchim.

| (211) | Această direcție de a menține Oltchim pe linia de plutire este chiar mai evidentă atunci când se ia în considerare timpul suplimentar și efortul financiar depus în sprijinirea repornirii Oltchim de către cele trei bănci (ale căror creanțe față de Oltchim au crescut considerabil în această perioadă) și de către AAAS (și alte părți semnatare) care, în același spirit, nu au luat măsuri în vederea executării imediate a creanțelor sale. |
| --- | --- |

(211)

Această direcție de a menține Oltchim pe linia de plutire este chiar mai evidentă atunci când se ia în considerare timpul suplimentar și efortul financiar depus în sprijinirea repornirii Oltchim de către cele trei bănci (ale căror creanțe față de Oltchim au crescut considerabil în această perioadă) și de către AAAS (și alte părți semnatare) care, în același spirit, nu au luat măsuri în vederea executării imediate a creanțelor sale.

| (212) | În ceea ce privește Administrația Națională „Apele Române”, pe baza prevederilor statutului său de organizare și funcționare (85) pus la dispoziția publicului, Comisia constată următoarele: |
| --- | --- |

(212)

În ceea ce privește Administrația Națională „Apele Române”, pe baza prevederilor statutului său de organizare și funcționare (85) pus la dispoziția publicului, Comisia constată următoarele:

85

| (213) | În primul rând, în ceea ce privește statutul său juridic și integrarea sa în structurile administrației publice, Administrația Națională „Apele Române” este o instituție publică de interes național care are capacitate juridică și este coordonată de autoritatea publică centrală din domeniul apelor (și anume, Ministerul Apelor și Pădurilor) (86). |
| --- | --- |

(213)

În primul rând, în ceea ce privește statutul său juridic și integrarea sa în structurile administrației publice, Administrația Națională „Apele Române” este o instituție publică de interes național care are capacitate juridică și este coordonată de autoritatea publică centrală din domeniul apelor (și anume, Ministerul Apelor și Pădurilor) (86).

86

| (214) | În al doilea rând, în ceea ce privește natura activităților sale, obiectivul administrației este de a aplica strategia și politica națională în domeniul gestionării cantitative și calitative a resurselor de apă și de a asigura respectarea regulamentelor din domeniu; în acest context, aceasta administrează și operează infrastructura sistemului național de gospodărire a apelor. De asemenea, societatea asigură realizarea unei serii de activități de interes național și social, cum ar fi, de exemplu, îndeplinirea angajamentelor asumate de statul român prin acorduri și convenții internaționale (87). |
| --- | --- |

(214)

În al doilea rând, în ceea ce privește natura activităților sale, obiectivul administrației este de a aplica strategia și politica națională în domeniul gestionării cantitative și calitative a resurselor de apă și de a asigura respectarea regulamentelor din domeniu; în acest context, aceasta administrează și operează infrastructura sistemului național de gospodărire a apelor. De asemenea, societatea asigură realizarea unei serii de activități de interes național și social, cum ar fi, de exemplu, îndeplinirea angajamentelor asumate de statul român prin acorduri și convenții internaționale (87).

87

| (215) | În al treilea rând, în ceea ce privește intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii acesteia, Administrația Națională „Apele Române” este gestionată de un consiliu de administrație format din 11 membri, toți aceștia fiind numiți pentru un mandat de patru ani, prin ordinul directorului autorității publice centrale din domeniul apelor. Conform aceluiași articol, este obligatoriu ca un reprezentant al Ministerului Finanțelor Publice și un reprezentant al autorității publice centrale în domeniul apelor să fie membri ai consiliului de administrație. În plus, directorul general al Administrației Naționale „Apele Române” este numit, suspendat și eliberat din funcție prin ordinul directorului aceleiași autorități publice centrale din domeniul apelor (88). |
| --- | --- |

(215)

În al treilea rând, în ceea ce privește intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii acesteia, Administrația Națională „Apele Române” este gestionată de un consiliu de administrație format din 11 membri, toți aceștia fiind numiți pentru un mandat de patru ani, prin ordinul directorului autorității publice centrale din domeniul apelor. Conform aceluiași articol, este obligatoriu ca un reprezentant al Ministerului Finanțelor Publice și un reprezentant al autorității publice centrale în domeniul apelor să fie membri ai consiliului de administrație. În plus, directorul general al Administrației Naționale „Apele Române” este numit, suspendat și eliberat din funcție prin ordinul directorului aceleiași autorități publice centrale din domeniul apelor (88).

88

| (216) | În al patrulea rând, în ceea ce privește finanțarea activității sale, bugetul de venituri și cheltuieli al societății este aprobat de consiliul de administrație, cu acordul conducătorului autorității publice centrale din domeniul apelor (89). |
| --- | --- |

(216)

În al patrulea rând, în ceea ce privește finanțarea activității sale, bugetul de venituri și cheltuieli al societății este aprobat de consiliul de administrație, cu acordul conducătorului autorității publice centrale din domeniul apelor (89).

89

| (217) | Prin urmare, având în vedere factorii menționați în considerentul 190 de mai sus, Comisia consideră că: (i) statutul său juridic, (ii) integrarea sa în administrația publică, (iii) natura activităților și sarcinilor sale, care nu sunt exercitate în mod normal pe piață în condiții de concurență cu operatorii privați, (iv) supravegherea exercitată de autoritățile publice asupra conducerii sale și (v) procedura de aprobare a bugetului de venituri și cheltuieli indică faptul că acțiunile Administrației Naționale „Apele Române” sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(217)

Prin urmare, având în vedere factorii menționați în considerentul 190 de mai sus, Comisia consideră că: (i) statutul său juridic, (ii) integrarea sa în administrația publică, (iii) natura activităților și sarcinilor sale, care nu sunt exercitate în mod normal pe piață în condiții de concurență cu operatorii privați, (iv) supravegherea exercitată de autoritățile publice asupra conducerii sale și (v) procedura de aprobare a bugetului de venituri și cheltuieli indică faptul că acțiunile Administrației Naționale „Apele Române” sunt imputabile statului.

| (218) | Având în vedere elementele de mai sus (și anume, în special, majoritatea voturilor asigurate pentru adoptarea planului de reorganizare, dar și prin asigurarea cooperării în cadrul eforturilor prezente și ulterioare din partea marilor creditori prin intermediul memorandumului), Comisia concluzionează că acordarea măsurii 3 de către AAAS, Electrica, Salrom, CET Govora și Administrația Națională „Apele Române” este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(218)

Având în vedere elementele de mai sus (și anume, în special, majoritatea voturilor asigurate pentru adoptarea planului de reorganizare, dar și prin asigurarea cooperării în cadrul eforturilor prezente și ulterioare din partea marilor creditori prin intermediul memorandumului), Comisia concluzionează că acordarea măsurii 3 de către AAAS, Electrica, Salrom, CET Govora și Administrația Națională „Apele Române” este imputabilă statului.

6.1.2.   Avantaj economic selectiv

Avantaj economic selectiv

| (219) | Măsurile în cauză sunt în mod evident selective deoarece acestea sunt furnizate exclusiv în favoarea Oltchim. Alte întreprinderi aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă, având în vedere obiectivul urmărit de măsuri, din sectorul petrochimic sau din alte sectoare nu au primit același avantaj. Conform jurisprudenței Curții de Justiție, simplul fapt că este consolidată competitivitatea unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente prin obținerea unui avantaj economic pe care aceasta nu l-ar fi primit dacă și-ar fi exercitat în mod normal activitatea arată că există riscul de denaturare a concurenței (90). |
| --- | --- |

(219)

Măsurile în cauză sunt în mod evident selective deoarece acestea sunt furnizate exclusiv în favoarea Oltchim. Alte întreprinderi aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă, având în vedere obiectivul urmărit de măsuri, din sectorul petrochimic sau din alte sectoare nu au primit același avantaj. Conform jurisprudenței Curții de Justiție, simplul fapt că este consolidată competitivitatea unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente prin obținerea unui avantaj economic pe care aceasta nu l-ar fi primit dacă și-ar fi exercitat în mod normal activitatea arată că există riscul de denaturare a concurenței (90).

90

| (220) | Cu toate acestea, România susține că „măsurile nu au conferit niciun avantaj economic societății Oltchim, deoarece acestea au respectat testul operatorului economic privat în economia de piață, având în vedere că autoritățile publice și societățile publice ar fi acționat în același mod în care ar fi acționat creditorii, investitorii sau furnizorii privați, în scopul de a reduce la minimum pierderile lor și de a maximiza profiturile lor” (91). |
| --- | --- |

(220)

Cu toate acestea, România susține că „măsurile nu au conferit niciun avantaj economic societății Oltchim, deoarece acestea au respectat testul operatorului economic privat în economia de piață, având în vedere că autoritățile publice și societățile publice ar fi acționat în același mod în care ar fi acționat creditorii, investitorii sau furnizorii privați, în scopul de a reduce la minimum pierderile lor și de a maximiza profiturile lor” (91).

91

| (221) | Cu toate acestea, în cazul de față, testul operatorului economic privat în economia de piață nu pare să fie aplicabil. În primul rând, Comisia reamintește că, anterior, Curtea a considerat că aplicabilitatea „principiului investitorului în economia de piață” depinde, în ultimă instanță, de conferirea de către stat, în calitatea sa de acționar și nu în calitatea sa de autoritate publică, a unui avantaj economic unei întreprinderi care îi aparține (92). În aceeași ordine de idei, testul operatorului economic privat în economia de piață nu putea să fi fost aplicabil pentru stat în calitatea sa de creditor al Oltchim prin AAAS și alți creditori publici, întrucât „testul creditorului privat” nu se aplică în cazul măsurilor pe care statul le-a întreprins în calitate de autoritate publică în momentul semnării memorandumului. |
| --- | --- |

(221)

Cu toate acestea, în cazul de față, testul operatorului economic privat în economia de piață nu pare să fie aplicabil. În primul rând, Comisia reamintește că, anterior, Curtea a considerat că aplicabilitatea „principiului investitorului în economia de piață” depinde, în ultimă instanță, de conferirea de către stat, în calitatea sa de acționar și nu în calitatea sa de autoritate publică, a unui avantaj economic unei întreprinderi care îi aparține (92). În aceeași ordine de idei, testul operatorului economic privat în economia de piață nu putea să fi fost aplicabil pentru stat în calitatea sa de creditor al Oltchim prin AAAS și alți creditori publici, întrucât „testul creditorului privat” nu se aplică în cazul măsurilor pe care statul le-a întreprins în calitate de autoritate publică în momentul semnării memorandumului.

92

| (222) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 204 și următoarele, precum și în considerentele 274 și 276, statul a acționat în mod constant și clar în calitatea sa de autoritate publică pentru a salva Oltchim de la faliment, inclusiv prin declarații publice și prin intermediul unui memorandum cu principalii creditori privați și publici implicați, și nu în calitate de acționar care investește într-o societate sau în calitate de creditor. Prin urmare, Comisia consideră că testul operatorului economic privat în economia de piață nu se aplică în cazul de față (93). |
| --- | --- |

(222)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 204 și următoarele, precum și în considerentele 274 și 276, statul a acționat în mod constant și clar în calitatea sa de autoritate publică pentru a salva Oltchim de la faliment, inclusiv prin declarații publice și prin intermediul unui memorandum cu principalii creditori privați și publici implicați, și nu în calitate de acționar care investește într-o societate sau în calitate de creditor. Prin urmare, Comisia consideră că testul operatorului economic privat în economia de piață nu se aplică în cazul de față (93).

93

| (223) | Cu toate acestea, din motive de exhaustivitate, Comisia a efectuat, de asemenea, un test al operatorului economic privat în economia de piață sub forma unui principiu al creditorului în economia de piață pentru fiecare dintre cele trei măsuri în cauză, solicitând autorităților române informații suplimentare din acea perioadă cu privire la diferiții actori implicați și la deciziile acestora, prin colectarea de informații din toate sursele publice disponibile și prin elaborarea propriilor scenarii de estimare bazate pe dovezile disponibile la momentul evaluării măsurilor. |
| --- | --- |

(223)

Cu toate acestea, din motive de exhaustivitate, Comisia a efectuat, de asemenea, un test al operatorului economic privat în economia de piață sub forma unui principiu al creditorului în economia de piață pentru fiecare dintre cele trei măsuri în cauză, solicitând autorităților române informații suplimentare din acea perioadă cu privire la diferiții actori implicați și la deciziile acestora, prin colectarea de informații din toate sursele publice disponibile și prin elaborarea propriilor scenarii de estimare bazate pe dovezile disponibile la momentul evaluării măsurilor.

6.1.2.1.   Măsura 1: AAAS – neexecutarea creanțelor și acumularea de noi datorii față de aceasta începând cu luna septembrie 2012

Măsura 1: AAAS – neexecutarea creanțelor și acumularea de noi datorii față de aceasta începând cu luna septembrie 2012

| (224) | Tratamentul datoriei Oltchim față de AAAS a fost evaluat deja în Decizia Comisiei din 2012, având în vedere privatizarea preconizată iminent la momentul respectiv. Prin urmare, Comisia consideră că este oportun să se analizeze comportamentul AAAS ulterior acestei decizii, începând din momentul în care privatizarea a eșuat. |
| --- | --- |

(224)

Tratamentul datoriei Oltchim față de AAAS a fost evaluat deja în Decizia Comisiei din 2012, având în vedere privatizarea preconizată iminent la momentul respectiv. Prin urmare, Comisia consideră că este oportun să se analizeze comportamentul AAAS ulterior acestei decizii, începând din momentul în care privatizarea a eșuat.

| (225) | În mod normal, un creditor privat urmărește să obțină plata maximă a sumelor care îi sunt datorate de către un debitor care se confruntă cu dificultăți financiare (94). |
| --- | --- |

(225)

În mod normal, un creditor privat urmărește să obțină plata maximă a sumelor care îi sunt datorate de către un debitor care se confruntă cu dificultăți financiare (94).

94

| (226) | Contrar afirmației României potrivit căreia, în conformitate cu Decizia Comisiei din 2012, executarea cu întârziere a creanțelor nu ar reprezenta ajutor (cu condiția ca AAAS să fi perceput dobânzi pe baza Comunicării privind ratele de referință din 2008 până la intrarea în insolvență a Oltchim), Comisia constată că situația din martie 2012, când Comisia a emis decizia sa, a fost diferită în mod fundamental de perioada care face obiectul investigației, având în vedere că, în cel de al doilea scenariu, nu mai exista niciun proiect iminent de privatizare. În acest sens, Comisia observă că concluzia din Decizia Comisiei din 2012 s-a bazat pe condiția ca Oltchim să fi fost privatizată la scurt timp după conversia datoriei. Cu toate acestea, statul (prin intermediul Ministerului Economiei), în calitate de acționar majoritar, nu a avut în vedere posibilitatea ca anumiți acționari minoritari să blocheze conversia preconizată a creanțelor în acțiuni. Acest blocaj a avut loc în cele din urmă, iar conversia preconizată a creanțelor în acțiuni nu a mai putut fi realizată. Prin urmare, la sfârșitul procedurii de licitație, când câștigătorul licitației nu a putut să își îndeplinească obligațiile în calitate de cumpărător, privatizarea în sine a eșuat, de asemenea. |
| --- | --- |

(226)

Contrar afirmației României potrivit căreia, în conformitate cu Decizia Comisiei din 2012, executarea cu întârziere a creanțelor nu ar reprezenta ajutor (cu condiția ca AAAS să fi perceput dobânzi pe baza Comunicării privind ratele de referință din 2008 până la intrarea în insolvență a Oltchim), Comisia constată că situația din martie 2012, când Comisia a emis decizia sa, a fost diferită în mod fundamental de perioada care face obiectul investigației, având în vedere că, în cel de al doilea scenariu, nu mai exista niciun proiect iminent de privatizare. În acest sens, Comisia observă că concluzia din Decizia Comisiei din 2012 s-a bazat pe condiția ca Oltchim să fi fost privatizată la scurt timp după conversia datoriei. Cu toate acestea, statul (prin intermediul Ministerului Economiei), în calitate de acționar majoritar, nu a avut în vedere posibilitatea ca anumiți acționari minoritari să blocheze conversia preconizată a creanțelor în acțiuni. Acest blocaj a avut loc în cele din urmă, iar conversia preconizată a creanțelor în acțiuni nu a mai putut fi realizată. Prin urmare, la sfârșitul procedurii de licitație, când câștigătorul licitației nu a putut să își îndeplinească obligațiile în calitate de cumpărător, privatizarea în sine a eșuat, de asemenea.

| (227) | Comisia constată că situația financiară dificilă și în continuă deteriorare a Oltchim era cunoscută tuturor creditorilor și, în special, AAAS. Prin urmare, AAAS a avut timp suficient să pregătească, să evalueze intern și să pună în aplicare măsuri pentru a-și recupera creanțele în cazul unei alte privatizări eșuate în septembrie 2012. Astfel, perioada de cinci luni care face obiectul investigației, cuprinsă între septembrie 2012 și 31 ianuarie 2013, a fost suficient de lungă pentru ca AAAS să ia măsurile necesare și să încerce recuperarea creanțelor (99 % din creanțele AAAS erau chirografare, conform tabelului 1). În acest sens, Comisia observă că întreprinderi precum Electrica au luat astfel de măsuri, deși fără succes. |
| --- | --- |

(227)

Comisia constată că situația financiară dificilă și în continuă deteriorare a Oltchim era cunoscută tuturor creditorilor și, în special, AAAS. Prin urmare, AAAS a avut timp suficient să pregătească, să evalueze intern și să pună în aplicare măsuri pentru a-și recupera creanțele în cazul unei alte privatizări eșuate în septembrie 2012. Astfel, perioada de cinci luni care face obiectul investigației, cuprinsă între septembrie 2012 și 31 ianuarie 2013, a fost suficient de lungă pentru ca AAAS să ia măsurile necesare și să încerce recuperarea creanțelor (99 % din creanțele AAAS erau chirografare, conform tabelului 1). În acest sens, Comisia observă că întreprinderi precum Electrica au luat astfel de măsuri, deși fără succes.

| (228) | În primul rând, legile speciale care reglementează recuperarea creanțelor statului (95) prevăd drepturi speciale pentru AAAS, care constau în executarea directă a creanțelor sale în absența unei decizii a instanței. Mai exact, articolul 50 alineatele (1) și (2) din Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 51/1998 prevede că: „(1) Pentru executarea silită a titlurilor executorii, AVAB (actuala AAAS) își poate organiza corpul de executori proprii sau poate folosi executori judecătorești” și „(2) Procedurile de executare silită pentru valorificarea activelor bancare de către AVAB sunt puse în aplicare de către corpul de executori proprii sau de către executori judecătorești”. |
| --- | --- |

(228)

În primul rând, legile speciale care reglementează recuperarea creanțelor statului (95) prevăd drepturi speciale pentru AAAS, care constau în executarea directă a creanțelor sale în absența unei decizii a instanței. Mai exact, articolul 50 alineatele (1) și (2) din Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 51/1998 prevede că: „(1) Pentru executarea silită a titlurilor executorii, AVAB (actuala AAAS) își poate organiza corpul de executori proprii sau poate folosi executori judecătorești” și „(2) Procedurile de executare silită pentru valorificarea activelor bancare de către AVAB sunt puse în aplicare de către corpul de executori proprii sau de către executori judecătorești”.

95

| (229) | România nu a furnizat nicio dovadă, în pofida solicitărilor repetate din partea Comisiei, care să indice că AAAS a încercat toate acțiunile pe care un creditor din economia de piață le-ar fi realizat în mod rezonabil pentru a-și recupera creanțele. În plus, România susține că AAAS ar fi fost împiedicată să solicite executarea creanțelor sale față de Oltchim prin legea privind privatizarea (96), care prevede că, începând de la data instituirii procedurii de administrare specială, creditorii bugetari nu își pot executa creanțele și nu vor face niciun demers în vederea instituirii unor astfel de măsuri de executare silită atât timp cât societatea este pregătită pentru privatizare (97). Cu toate acestea, deși această situație susține existența unui avantaj selectiv acordat societății Oltchim care este imputabil statului, lipsa de acțiune a AAAS are loc într-un context în care Ministerul Economiei a menținut Oltchim, din motive neexplicate, în regimul special pentru procedura de privatizare, inclusiv după privatizarea eșuată din septembrie 2012. AAAS ar fi putut încerca să conteste decizia ministerului de a prelungi acest statut special fără a furniza explicații. |
| --- | --- |

(229)

România nu a furnizat nicio dovadă, în pofida solicitărilor repetate din partea Comisiei, care să indice că AAAS a încercat toate acțiunile pe care un creditor din economia de piață le-ar fi realizat în mod rezonabil pentru a-și recupera creanțele. În plus, România susține că AAAS ar fi fost împiedicată să solicite executarea creanțelor sale față de Oltchim prin legea privind privatizarea (96), care prevede că, începând de la data instituirii procedurii de administrare specială, creditorii bugetari nu își pot executa creanțele și nu vor face niciun demers în vederea instituirii unor astfel de măsuri de executare silită atât timp cât societatea este pregătită pentru privatizare (97). Cu toate acestea, deși această situație susține existența unui avantaj selectiv acordat societății Oltchim care este imputabil statului, lipsa de acțiune a AAAS are loc într-un context în care Ministerul Economiei a menținut Oltchim, din motive neexplicate, în regimul special pentru procedura de privatizare, inclusiv după privatizarea eșuată din septembrie 2012. AAAS ar fi putut încerca să conteste decizia ministerului de a prelungi acest statut special fără a furniza explicații.

96

97

| (230) | În al doilea rând, România nu a furnizat niciun studiu, raport sau document intern care să demonstreze că AAAS a acționat în calitate de operator economic privat în economia de piață în decizia sa de a se abține de la recuperarea creanțelor sale după privatizarea nereușită din septembrie 2012. Conform celui mai recent studiu disponibil la momentul respectiv privind evaluarea recuperării creanțelor AAAS (studiul Raiffeisen din 2011), AAAS ar fi obținut o rată de recuperare de 12 % într-un scenariu de lichidare (98). |
| --- | --- |

(230)

În al doilea rând, România nu a furnizat niciun studiu, raport sau document intern care să demonstreze că AAAS a acționat în calitate de operator economic privat în economia de piață în decizia sa de a se abține de la recuperarea creanțelor sale după privatizarea nereușită din septembrie 2012. Conform celui mai recent studiu disponibil la momentul respectiv privind evaluarea recuperării creanțelor AAAS (studiul Raiffeisen din 2011), AAAS ar fi obținut o rată de recuperare de 12 % într-un scenariu de lichidare (98).

98

| (231) | Alți creditori, inclusiv entitățile publice, au luat măsuri imediate în perioada respectivă pentru a-și recupera creanțele. Mai concret, Electrica – care, conform studiului Raiffeisen din 2011, a avut aceeași rată de recuperare ca AAAS – a început executarea creanțelor sale la 1 noiembrie 2012 și a poprit cu succes conturile bancare ale Oltchim. În plus, două societăți private, Polcheme S.A. și Bulrom Gas, care au deținut a opta și a zecea parte din cele mai importante creanțe din cei 21 de creditori garantați în 2013, au aplicat, de asemenea, măsuri de executare silită. AAAS a fost, într-adevăr, cel mai important creditor al Oltchim și ar fi putut să își utilizeze poziția pentru a obține condiții de negociere mai bune cu privire la recuperarea creanțelor sale, însă nu a făcut acest lucru. |
| --- | --- |

(231)

Alți creditori, inclusiv entitățile publice, au luat măsuri imediate în perioada respectivă pentru a-și recupera creanțele. Mai concret, Electrica – care, conform studiului Raiffeisen din 2011, a avut aceeași rată de recuperare ca AAAS – a început executarea creanțelor sale la 1 noiembrie 2012 și a poprit cu succes conturile bancare ale Oltchim. În plus, două societăți private, Polcheme S.A. și Bulrom Gas, care au deținut a opta și a zecea parte din cele mai importante creanțe din cei 21 de creditori garantați în 2013, au aplicat, de asemenea, măsuri de executare silită. AAAS a fost, într-adevăr, cel mai important creditor al Oltchim și ar fi putut să își utilizeze poziția pentru a obține condiții de negociere mai bune cu privire la recuperarea creanțelor sale, însă nu a făcut acest lucru.

| (232) | În pofida afirmației României, semnarea memorandumului nu este echivalentă cu cele mai bune eforturi de informare sau un înlocuitor al acestora, având în vedere că așa-numita analiză a viabilității menționată în memorandum a fost comandată ulterior și utilizată de trei creditori financiari și nu de însăși AAAS. România nu a documentat o astfel de analiză internă realizată de AAAS. |
| --- | --- |

(232)

În pofida afirmației României, semnarea memorandumului nu este echivalentă cu cele mai bune eforturi de informare sau un înlocuitor al acestora, având în vedere că așa-numita analiză a viabilității menționată în memorandum a fost comandată ulterior și utilizată de trei creditori financiari și nu de însăși AAAS. România nu a documentat o astfel de analiză internă realizată de AAAS.

| (233) | În consecință, comportamentul general al AAAS (în pofida cunoștințelor sale anterioare cu privire la dificultățile structurale ale Oltchim) a fost pasiv în ceea ce privește cele mai bune eforturi de recuperare a creanțelor sale sau cel puțin de obținere a unei mai bune poziții de creditor și a părut mai orientat spre salvarea și menținerea pe linia de plutire a Oltchim. |
| --- | --- |

(233)

În consecință, comportamentul general al AAAS (în pofida cunoștințelor sale anterioare cu privire la dificultățile structurale ale Oltchim) a fost pasiv în ceea ce privește cele mai bune eforturi de recuperare a creanțelor sale sau cel puțin de obținere a unei mai bune poziții de creditor și a părut mai orientat spre salvarea și menținerea pe linia de plutire a Oltchim.

| (234) | Prin urmare, Comisia consideră că, prin luarea de măsuri, AAAS ar fi avut șanse mai mari să își recupereze creanțele, având în vedere, de asemenea, că Oltchim și-a suspendat producția și, prin urmare, nu a avut venituri potențiale din exploatare în viitorul apropiat. |
| --- | --- |

(234)

Prin urmare, Comisia consideră că, prin luarea de măsuri, AAAS ar fi avut șanse mai mari să își recupereze creanțele, având în vedere, de asemenea, că Oltchim și-a suspendat producția și, prin urmare, nu a avut venituri potențiale din exploatare în viitorul apropiat.

| (235) | În al treilea rând, în loc să încerce să își execute creanțele, AAAS a inițiat, împreună cu miniștrii finanțelor, economiei și transporturilor, precum și cu Oficiul Participațiilor Statului și Privatizării în Industrie, memorandumul (a se vedea, în detaliu, considerentul 31 și considerentul 203 și următoarele de mai sus) care a fost aprobat la 13 noiembrie 2012 de prim-ministrul României și a fost semnat de stat, precum și de șapte creditori, dintre care cinci erau creditori publici – AAAS, Salrom, CFR Marfă, CEC Bank, Electrica (care încă era deținută integral de stat la momentul respectiv) – și doi erau creditori privați – Banca Comercială Română (ulterior redenumită „Erste Bank”) și Banca Transilvania. Spre deosebire de ceea ce susține România, memorandumul nu poate fi considerat o tranzacție pari passu, având în vedere prevalența semnificativă a creditorilor publici și a autorităților publice care l-au co-semnat (99). |
| --- | --- |

(235)

În al treilea rând, în loc să încerce să își execute creanțele, AAAS a inițiat, împreună cu miniștrii finanțelor, economiei și transporturilor, precum și cu Oficiul Participațiilor Statului și Privatizării în Industrie, memorandumul (a se vedea, în detaliu, considerentul 31 și considerentul 203 și următoarele de mai sus) care a fost aprobat la 13 noiembrie 2012 de prim-ministrul României și a fost semnat de stat, precum și de șapte creditori, dintre care cinci erau creditori publici – AAAS, Salrom, CFR Marfă, CEC Bank, Electrica (care încă era deținută integral de stat la momentul respectiv) – și doi erau creditori privați – Banca Comercială Română (ulterior redenumită „Erste Bank”) și Banca Transilvania. Spre deosebire de ceea ce susține România, memorandumul nu poate fi considerat o tranzacție pari passu, având în vedere prevalența semnificativă a creditorilor publici și a autorităților publice care l-au co-semnat (99).

pari passu

99

| (236) | Mai precis, dintre cele douăsprezece părți semnatare, zece aparțin administrației publice sau sunt deținute de stat (100) și numai două sunt instituții de finanțare private (101). Memorandumul a fost inițiat de către stat (Ministerul Finanțelor, Ministerul Economiei, Ministerul Transporturilor și Infrastructurii, AAAS și OPSPI) și a fost aprobat de prim-ministru. În plus, procentul de creanțe deținute de creditori privați a reprezentat doar aproximativ 20 % din creanțele totale ale părților care au semnat memorandumul. Amploarea implicării publice a fost, prin urmare, considerabilă, iar intervenția operatorilor privați a fost limitată. În sfârșit, termenii și condițiile tranzacțiilor nu sunt comparabile, întrucât 77 % din creanțele celor doi creditori privați care au semnat memorandumul erau garantate, spre deosebire de doar 14 % din creanțe, în medie, pentru creditorii publici. |
| --- | --- |

(236)

Mai precis, dintre cele douăsprezece părți semnatare, zece aparțin administrației publice sau sunt deținute de stat (100) și numai două sunt instituții de finanțare private (101). Memorandumul a fost inițiat de către stat (Ministerul Finanțelor, Ministerul Economiei, Ministerul Transporturilor și Infrastructurii, AAAS și OPSPI) și a fost aprobat de prim-ministru. În plus, procentul de creanțe deținute de creditori privați a reprezentat doar aproximativ 20 % din creanțele totale ale părților care au semnat memorandumul. Amploarea implicării publice a fost, prin urmare, considerabilă, iar intervenția operatorilor privați a fost limitată. În sfârșit, termenii și condițiile tranzacțiilor nu sunt comparabile, întrucât 77 % din creanțele celor doi creditori privați care au semnat memorandumul erau garantate, spre deosebire de doar 14 % din creanțe, în medie, pentru creditorii publici.

100

101

| (237) | Memorandumul demonstrează că creditorii publici au fost de acord cu un scenariu în care recuperarea nu are loc, fără o evaluare adecvată a altor alternative. În special, punctul 2.3 din memorandum menționează că părțile sunt de acord cu o listă de măsuri, în scopul de a „depune toate eforturile pentru implementarea Strategiei Sustenabile de Repornire, sub rezerva unui rezultat pozitiv al Analizei Viabilității”. România nu a prezentat niciodată analiza viabilității, însă a menționat că un astfel de studiu a fost efectuat de către bănci. Potrivit R/BDO, Banca Transilvania și Erste Bank (creditori privați), împreună cu CEC Bank (creditor public), au comandat studiul către Alvarez&Marsal, care a prezentat un raport care „conținea măsuri de restructurare și a confirmat posibilitatea reorganizării activităților Oltchim în urma punerii în aplicare a măsurilor propuse”. Potrivit presei românești (102), autoritățile române au arătat că raportul întocmit de Alvarez&Marsal, astfel cum a fost comandat de băncile creditoare pentru a evalua situația Oltchim, a confirmat „ipoteza autorităților și necesitatea de a acorda ajutor de salvare în structura propusă”. |
| --- | --- |

(237)

Memorandumul demonstrează că creditorii publici au fost de acord cu un scenariu în care recuperarea nu are loc, fără o evaluare adecvată a altor alternative. În special, punctul 2.3 din memorandum menționează că părțile sunt de acord cu o listă de măsuri, în scopul de a „depune toate eforturile pentru implementarea Strategiei Sustenabile de Repornire, sub rezerva unui rezultat pozitiv al Analizei Viabilității”. România nu a prezentat niciodată analiza viabilității, însă a menționat că un astfel de studiu a fost efectuat de către bănci. Potrivit R/BDO, Banca Transilvania și Erste Bank (creditori privați), împreună cu CEC Bank (creditor public), au comandat studiul către Alvarez&Marsal, care a prezentat un raport care „conținea măsuri de restructurare și a confirmat posibilitatea reorganizării activităților Oltchim în urma punerii în aplicare a măsurilor propuse”. Potrivit presei românești (102), autoritățile române au arătat că raportul întocmit de Alvarez&Marsal, astfel cum a fost comandat de băncile creditoare pentru a evalua situația Oltchim, a confirmat „ipoteza autorităților și necesitatea de a acorda ajutor de salvare în structura propusă”.

102

| (238) | România nu a reușit să documenteze o astfel de evaluare desfășurată în numele AAAS, cu atât mai puțin utilizarea efectivă a acesteia de către AAAS. De asemenea, România nu a reușit să demonstreze că raportul Alvarez&Marsal a fost utilizat efectiv de AAAS și, mai mult, astfel cum reiese din sursele publice menționate în considerentul 237 de mai sus, raportul confirmă doar necesitatea de a acorda ajutor și nu este neapărat o confirmare a viabilității pe termen lung a reorganizării. |
| --- | --- |

(238)

România nu a reușit să documenteze o astfel de evaluare desfășurată în numele AAAS, cu atât mai puțin utilizarea efectivă a acesteia de către AAAS. De asemenea, România nu a reușit să demonstreze că raportul Alvarez&Marsal a fost utilizat efectiv de AAAS și, mai mult, astfel cum reiese din sursele publice menționate în considerentul 237 de mai sus, raportul confirmă doar necesitatea de a acorda ajutor și nu este neapărat o confirmare a viabilității pe termen lung a reorganizării.

| (239) | În această privință, Comisia reiterează că, astfel cum se precizează în considerentul 22 de mai sus, concluzia sa conform căreia conversia datoriei (și, prin urmare, anularea datoriei AAAS în favoarea societății Oltchim) urmată de privatizarea completă nu a implicat un avantaj s-a bazat pe premisa că „[...] societatea este privatizată integral la scurt timp după conversia datoriei”. Memorandumul confirmă dorința AAAS de a prelungi situația de nerecuperare a creanțelor și de acumulare de noi datorii. |
| --- | --- |

(239)

În această privință, Comisia reiterează că, astfel cum se precizează în considerentul 22 de mai sus, concluzia sa conform căreia conversia datoriei (și, prin urmare, anularea datoriei AAAS în favoarea societății Oltchim) urmată de privatizarea completă nu a implicat un avantaj s-a bazat pe premisa că „[...] societatea este privatizată integral la scurt timp după conversia datoriei”. Memorandumul confirmă dorința AAAS de a prelungi situația de nerecuperare a creanțelor și de acumulare de noi datorii.

| (240) | De asemenea, România susține că AAAS a analizat posibilitatea de a solicita poprirea asupra conturilor societății Oltchim, dar nu a fost în măsură să facă acest lucru deoarece conturile societății Oltchim erau deja poprite de alți creditori. Cu toate acestea, România nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații. În orice caz, AAAS nu a acționat ca un creditor privat prudent, întrucât aceasta nu a luat nicio măsură pentru a-și proteja creanțele. În cazul în care AAAS ar fi intervenit mai devreme în proces, aceasta nu s-ar fi privat de posibilitatea de a popri prima conturile Oltchim (și anume, înainte de alți creditori, cum ar fi Electrica în noiembrie 2012) sau de a primi garanții asupra bunurilor imobile (astfel cum a procedat Salrom). |
| --- | --- |

(240)

De asemenea, România susține că AAAS a analizat posibilitatea de a solicita poprirea asupra conturilor societății Oltchim, dar nu a fost în măsură să facă acest lucru deoarece conturile societății Oltchim erau deja poprite de alți creditori. Cu toate acestea, România nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații. În orice caz, AAAS nu a acționat ca un creditor privat prudent, întrucât aceasta nu a luat nicio măsură pentru a-și proteja creanțele. În cazul în care AAAS ar fi intervenit mai devreme în proces, aceasta nu s-ar fi privat de posibilitatea de a popri prima conturile Oltchim (și anume, înainte de alți creditori, cum ar fi Electrica în noiembrie 2012) sau de a primi garanții asupra bunurilor imobile (astfel cum a procedat Salrom).

| (241) | România susține că, în cazul în care AAAS ar fi solicitat executarea creanțelor sale, Oltchim ar fi fost nevoită ulterior să înceapă procedura de insolvență. Comisia consideră că simpla amenințare cu inițierea procedurii de insolvență ar fi putut oferi AAAS mai multă putere asupra Oltchim pentru a-și recupera creanțele. Inclusiv în cazul unui scenariu de insolvență declanșat de AAAS, AAAS ar fi dobândit puterea reală de a propune o reorganizare a societății Oltchim, capabilă să maximizeze recuperarea creanțelor sale, în special prin vânzarea de pachete de active (a se vedea considerentul 265). O astfel de posibilitate ar fi schimbat în mod considerabil poziția AAAS. |
| --- | --- |

(241)

România susține că, în cazul în care AAAS ar fi solicitat executarea creanțelor sale, Oltchim ar fi fost nevoită ulterior să înceapă procedura de insolvență. Comisia consideră că simpla amenințare cu inițierea procedurii de insolvență ar fi putut oferi AAAS mai multă putere asupra Oltchim pentru a-și recupera creanțele. Inclusiv în cazul unui scenariu de insolvență declanșat de AAAS, AAAS ar fi dobândit puterea reală de a propune o reorganizare a societății Oltchim, capabilă să maximizeze recuperarea creanțelor sale, în special prin vânzarea de pachete de active (a se vedea considerentul 265). O astfel de posibilitate ar fi schimbat în mod considerabil poziția AAAS.

| (242) | La momentul votului în cadrul adunării creditorilor din martie 2015, alegerea AAAS a fost limitată între procedura de lichidare și planul de reorganizare, ca urmare a lipsei anterioare de acțiune din partea AAAS. În consecință, dacă AAAS ar fi acționat ca un creditor prudent, aceasta ar fi putut beneficia de dispozițiile legii privind procedura de insolvență care permit oricărui creditor care reprezintă mai mult de 20 % din creanțe să propună un plan de reorganizare (103). Procedând astfel, AAAS ar fi luat măsuri care să îi permită să aleagă un alt tip de plan de reorganizare (vânzare prin pachete de active), un scenariu de maximizare a veniturilor (astfel cum se explică în continuare la considerentul 265), care ar fi trebuit să fie aplicat încă din septembrie 2012, imediat după privatizarea nereușită. |
| --- | --- |

(242)

La momentul votului în cadrul adunării creditorilor din martie 2015, alegerea AAAS a fost limitată între procedura de lichidare și planul de reorganizare, ca urmare a lipsei anterioare de acțiune din partea AAAS. În consecință, dacă AAAS ar fi acționat ca un creditor prudent, aceasta ar fi putut beneficia de dispozițiile legii privind procedura de insolvență care permit oricărui creditor care reprezintă mai mult de 20 % din creanțe să propună un plan de reorganizare (103). Procedând astfel, AAAS ar fi luat măsuri care să îi permită să aleagă un alt tip de plan de reorganizare (vânzare prin pachete de active), un scenariu de maximizare a veniturilor (astfel cum se explică în continuare la considerentul 265), care ar fi trebuit să fie aplicat încă din septembrie 2012, imediat după privatizarea nereușită.

103

| (243) | Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia apreciază că măsura 1 conferă Oltchim un avantaj selectiv prin neexecutarea și, corespunzând creanțelor crescute față de Oltchim, în perioada septembrie 2012 – ianuarie 2013 în valoare de 152 de milioane RON (104) (33 de milioane EUR), valoarea temporală aferentă amânării cererii de executare a creanțelor AAAS care implică o expunere mai mare la Oltchim. |
| --- | --- |

(243)

Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia apreciază că măsura 1 conferă Oltchim un avantaj selectiv prin neexecutarea și, corespunzând creanțelor crescute față de Oltchim, în perioada septembrie 2012 – ianuarie 2013 în valoare de 152 de milioane RON (104) (33 de milioane EUR), valoarea temporală aferentă amânării cererii de executare a creanțelor AAAS care implică o expunere mai mare la Oltchim.

104

6.1.2.2.   Măsura 2: CET Govora și Salrom – sprijinirea activității Oltchim sub forma continuării furnizărilor neplătite începând cu luna septembrie 2012

Măsura 2: CET Govora și Salrom – sprijinirea activității Oltchim sub forma continuării furnizărilor neplătite începând cu luna septembrie 2012

| (244) | Astfel cum s-a explicat mai sus (a se vedea considerentul 29), Oltchim a putut să reînceapă producția în 2012 datorită deciziei CET Govora și Salrom de a continua furnizările către Oltchim în pofida neachitării datoriilor restante. |
| --- | --- |

(244)

Astfel cum s-a explicat mai sus (a se vedea considerentul 29), Oltchim a putut să reînceapă producția în 2012 datorită deciziei CET Govora și Salrom de a continua furnizările către Oltchim în pofida neachitării datoriilor restante.

| (245) | Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că un operator economic privat în economia de piață ar fi luat aceleași decizii ca cele două societăți aflate în proprietate publică, având în vedere dificultățile economice ale Oltchim. |
| --- | --- |

(245)

Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că un operator economic privat în economia de piață ar fi luat aceleași decizii ca cele două societăți aflate în proprietate publică, având în vedere dificultățile economice ale Oltchim.

| (246) | Pe parcursul etapei de investigare, România a furnizat argumente valide cu privire la interdependența tehnologică existentă între Salrom și CET Govora, pe de o parte, și Oltchim, pe de altă parte. Aceste argumente au fost sprijinite, de asemenea, de unii dintre terți, cum ar fi administratorii judiciari ai Oltchim și CET Govora, și pot fi rezumate după cum urmează.






  (a) | Platforma industrială Vâlcea găzduiește 4 actori mari: Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora și Salrom. Activitatea acestora este independentă din punct de vedere tehnologic, fiecare dintre acestea fiind un furnizor și un client al celuilalt în același timp. |
| --- | --- | --- |

(246)

Pe parcursul etapei de investigare, România a furnizat argumente valide cu privire la interdependența tehnologică existentă între Salrom și CET Govora, pe de o parte, și Oltchim, pe de altă parte. Aceste argumente au fost sprijinite, de asemenea, de unii dintre terți, cum ar fi administratorii judiciari ai Oltchim și CET Govora, și pot fi rezumate după cum urmează.

(a)

Platforma industrială Vâlcea găzduiește 4 actori mari: Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora și Salrom. Activitatea acestora este independentă din punct de vedere tehnologic, fiecare dintre acestea fiind un furnizor și un client al celuilalt în același timp.

| (b) | Salrom furnizează soluție salină și cretă către Oltchim, iar Oltchim furnizează Salrom apă industrială necesară ca parte a dizolvării sării din zăcământ. Celălalt client al Salrom care achiziționează soluție salină este societatea Uzinele Sodice Govora. Furnizările de sare și apă industrială dintre Salrom și Oltchim sunt realizate prin intermediul conductelor care conectează cei doi furnizori/consumatori. |
| --- | --- |

(b)

Salrom furnizează soluție salină și cretă către Oltchim, iar Oltchim furnizează Salrom apă industrială necesară ca parte a dizolvării sării din zăcământ. Celălalt client al Salrom care achiziționează soluție salină este societatea Uzinele Sodice Govora. Furnizările de sare și apă industrială dintre Salrom și Oltchim sunt realizate prin intermediul conductelor care conectează cei doi furnizori/consumatori.

| (c) | CET Govora furnizează energie electrică și abur industrial către Oltchim și primește din partea Oltchim apă brută necesară pentru procesul de producție. Societatea Uzinele Sodice Govora este, de asemenea, un client al CET Govora pentru energie electrică și abur, iar aburul este furnizat, de asemenea, municipalității Râmnicu Vâlcea pentru încălzirea orașului. Uzinele Sodice Govora și Oltchim sunt clienți captivi în ceea ce privește aburul furnizat de CET Govora și sarea furnizată de către Salrom. În același timp, CET Govora s-a bazat pe furnizarea de apă industrială de către Oltchim (105). |
| --- | --- |

(c)

CET Govora furnizează energie electrică și abur industrial către Oltchim și primește din partea Oltchim apă brută necesară pentru procesul de producție. Societatea Uzinele Sodice Govora este, de asemenea, un client al CET Govora pentru energie electrică și abur, iar aburul este furnizat, de asemenea, municipalității Râmnicu Vâlcea pentru încălzirea orașului. Uzinele Sodice Govora și Oltchim sunt clienți captivi în ceea ce privește aburul furnizat de CET Govora și sarea furnizată de către Salrom. În același timp, CET Govora s-a bazat pe furnizarea de apă industrială de către Oltchim (105).

105

| (247) | În ceea ce privește Salrom, România susține că societatea a fost pusă în situația de a alege între menținerea activităților sale sau închiderea sa ca urmare a indisponibilității utilităților furnizate de Oltchim. Dispariția Oltchim ar fi însemnat, de asemenea, dispariția celuilalt client al Salrom, Uzinele Sodice Govora, cu consecințe negative pentru CET Govora. |
| --- | --- |

(247)

În ceea ce privește Salrom, România susține că societatea a fost pusă în situația de a alege între menținerea activităților sale sau închiderea sa ca urmare a indisponibilității utilităților furnizate de Oltchim. Dispariția Oltchim ar fi însemnat, de asemenea, dispariția celuilalt client al Salrom, Uzinele Sodice Govora, cu consecințe negative pentru CET Govora.

| (248) | În ceea ce privește CET Govora, România susține că nu a existat nicio soluție practică care să înlocuiască achizițiile Oltchim de abur industrial de la aceasta. Dacă CET Govora ar fi încetat să producă abur pentru cei doi clienți captivi (având în vedere că aburul este un produs secundar rezultat din producerea energiei electrice), singura opțiune ar fi fost pierderea totală a acestuia prin eliberarea în atmosferă. Ca atare, România susține că, din punct de vedere economic, opțiunea pe care oricare operator aflat în situația CET Govora ar fi utilizat-o ar fi fost de transforma aburul în datorie în loc de a-l elibera în atmosferă, caz în care acesta poate fi privat complet de valoarea sa. |
| --- | --- |

(248)

În ceea ce privește CET Govora, România susține că nu a existat nicio soluție practică care să înlocuiască achizițiile Oltchim de abur industrial de la aceasta. Dacă CET Govora ar fi încetat să producă abur pentru cei doi clienți captivi (având în vedere că aburul este un produs secundar rezultat din producerea energiei electrice), singura opțiune ar fi fost pierderea totală a acestuia prin eliberarea în atmosferă. Ca atare, România susține că, din punct de vedere economic, opțiunea pe care oricare operator aflat în situația CET Govora ar fi utilizat-o ar fi fost de transforma aburul în datorie în loc de a-l elibera în atmosferă, caz în care acesta poate fi privat complet de valoarea sa.

| (249) | Pe lângă interdependența tehnologică, România a susținut, de asemenea, că deciziile luate de CET Govora și Salrom de a continua furnizările către Oltchim au fost justificate și conforme cu principiul operatorului economic privat în economia de piață, atât timp cât ambele societăți au garantat datoria nou creată (și anume, după luna septembrie 2012). |
| --- | --- |

(249)

Pe lângă interdependența tehnologică, România a susținut, de asemenea, că deciziile luate de CET Govora și Salrom de a continua furnizările către Oltchim au fost justificate și conforme cu principiul operatorului economic privat în economia de piață, atât timp cât ambele societăți au garantat datoria nou creată (și anume, după luna septembrie 2012).

| (250) | În continuare, România sugerează că deciziile CET Govora și Salrom de a furniza materiile prime necesare pentru redeschiderea activității societății Oltchim sunt similare celor luate de societăți private precum Bulrom Gas Impex, SC Arelco Power, Ciech Chemical Group, Tricon, Alum, MFC Commodities, Chemimpex. Baza unei astfel de decizii ar fi fost probabilitatea de a recupera o sumă mai mare din datorie în cazul în care activitatea ar fi fost reluată, întreprinderea ar fi devenit viabilă, iar vânzarea ulterioară ar fi reușit. |
| --- | --- |

(250)

În continuare, România sugerează că deciziile CET Govora și Salrom de a furniza materiile prime necesare pentru redeschiderea activității societății Oltchim sunt similare celor luate de societăți private precum Bulrom Gas Impex, SC Arelco Power, Ciech Chemical Group, Tricon, Alum, MFC Commodities, Chemimpex. Baza unei astfel de decizii ar fi fost probabilitatea de a recupera o sumă mai mare din datorie în cazul în care activitatea ar fi fost reluată, întreprinderea ar fi devenit viabilă, iar vânzarea ulterioară ar fi reușit.

| (251) | În principiu, în ceea ce privește interdependența tehnologică existentă între Salrom și CET Govora, pe de o parte, și Oltchim, pe de altă parte, Comisia nu contestă validitatea argumentelor prezentate de România. |
| --- | --- |

(251)

În principiu, în ceea ce privește interdependența tehnologică existentă între Salrom și CET Govora, pe de o parte, și Oltchim, pe de altă parte, Comisia nu contestă validitatea argumentelor prezentate de România.

| (252) | Cu toate acestea, Comisia nu poate accepta poziția României în ceea ce privește conformitatea comportamentului CET Govora cu principiul operatorului în economia de piață. Acest lucru este explicat în detaliu mai jos. |
| --- | --- |

(252)

Cu toate acestea, Comisia nu poate accepta poziția României în ceea ce privește conformitatea comportamentului CET Govora cu principiul operatorului în economia de piață. Acest lucru este explicat în detaliu mai jos.

| (253) | Astfel cum se poate observa din tabelul 7 de mai jos, între octombrie 2012 și ianuarie 2013 creanțele Salrom față de Oltchim au crescut cu 15 milioane RON (aproximativ 3 milioane EUR). În același timp, astfel cum se poate observa, de asemenea, din tabelul 8 de mai jos, creanțele CET Govora față de Oltchim au crescut, de asemenea, cu 52 de milioane RON (aproximativ 12 milioane EUR), din care suma de 27 de milioane RON (aproximativ 6 milioane EUR) a reprezentat penalități de întârziere a efectuării plăților. |
| --- | --- |

(253)

Astfel cum se poate observa din tabelul 7 de mai jos, între octombrie 2012 și ianuarie 2013 creanțele Salrom față de Oltchim au crescut cu 15 milioane RON (aproximativ 3 milioane EUR). În același timp, astfel cum se poate observa, de asemenea, din tabelul 8 de mai jos, creanțele CET Govora față de Oltchim au crescut, de asemenea, cu 52 de milioane RON (aproximativ 12 milioane EUR), din care suma de 27 de milioane RON (aproximativ 6 milioane EUR) a reprezentat penalități de întârziere a efectuării plăților.

| (254) | Conform celor mai recente informații furnizate de România, în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013, CET Govora a furnizat Oltchim gaze și abur în valoare de aproximativ 50 de milioane RON, în timp ce plățile primite de la Oltchim în aceeași perioadă s-au ridicat la doar aproximativ 8 milioane RON (106). În timp ce, pe de o parte, România arată că penalitățile în valoare de 27 de milioane RON ar corespunde unei datorii mai mari, acumulate în mod vizibil pe o perioadă mai lungă începând cu februarie 2008 și până în decembrie 2012, pe de altă parte, România nu a reușit să furnizeze cifre fiabile ale penalităților corespunzătoare datoriei acumulate pe parcursul perioadei evaluate, începând din septembrie 2012 și până în ianuarie 2013 (107).

  Tabelul 7


  Evoluția obligațiilor Oltchim față de Salrom









  Descriere | Datorie totală | Din care: |
| --- | --- | --- | --- |
| (RON) | Furnizări de produse | Penalități |
| I. | Datorie la 24 octombrie 2012 |

(254)

Conform celor mai recente informații furnizate de România, în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013, CET Govora a furnizat Oltchim gaze și abur în valoare de aproximativ 50 de milioane RON, în timp ce plățile primite de la Oltchim în aceeași perioadă s-au ridicat la doar aproximativ 8 milioane RON (106). În timp ce, pe de o parte, România arată că penalitățile în valoare de 27 de milioane RON ar corespunde unei datorii mai mari, acumulate în mod vizibil pe o perioadă mai lungă începând cu februarie 2008 și până în decembrie 2012, pe de altă parte, România nu a reușit să furnizeze cifre fiabile ale penalităților corespunzătoare datoriei acumulate pe parcursul perioadei evaluate, începând din septembrie 2012 și până în ianuarie 2013 (107).

106

107

Tabelul 7

Tabelul 7

Evoluția obligațiilor Oltchim față de Salrom

Evoluția obligațiilor Oltchim față de Salrom

Descriere

Datorie totală

Din care:

(RON)

Furnizări de produse

Penalități

I.

Datorie la 24 octombrie 2012

15 729 325,14

15 729 325,14

15 383 302,06

346 050,08

| II. | Datorie la 30 ianuarie 2013 |
| --- | --- |

II.

Datorie la 30 ianuarie 2013

30 860 560,64

17 262 141,93

13 598 418,71

| III. | Diferență (II-I) |
| --- | --- |

III.

Diferență (II-I)

15 131 235,55

1 878 839,87

13 252 368,63

Sursă: Observațiile R/BDO cu privire la decizia de inițiere a procedurii, pagina 34.

Sursă:

Tabelul 8

Tabelul 8

Evoluția obligațiilor Oltchim față de CET Govora

Evoluția obligațiilor Oltchim față de CET Govora

| Descriere | Datorie totală | Din care: |
| --- | --- | --- |
| (RON) | Energie electrică | Abur | Penalități |
| I. | Datorie la 24 octombrie 2012 |

Descriere

Datorie totală

Din care:

(RON)

Energie electrică

Abur

Penalități

I.

Datorie la 24 octombrie 2012

84 543 999,44

84 543 999,44

1 181 003,76

83 362 995,68

| II. | Datorie la 30 ianuarie 2013 |
| --- | --- |

II.

Datorie la 30 ianuarie 2013

136 899 918,98

22 530 599,80

86 958 973,79

27 410 345,39

| III. | Diferența acumulată în timpul perioadei în cauză (II-I) |
| --- | --- |

III.

Diferența acumulată în timpul perioadei în cauză (II-I)

52 355 919,54

21 349 596,04

21 349 596,04

3 595 978,11

3 595 978,11

27 410 345,39

Sursă: Observațiile R/BDO cu privire la decizia de inițiere a procedurii, pagina 33.

Sursă:

| (255) | În orice caz, pe baza informațiilor colectate, Comisia constată că Salrom și CET Govora au avut o abordare fundamental diferită cu privire la Oltchim. |
| --- | --- |

(255)

În orice caz, pe baza informațiilor colectate, Comisia constată că Salrom și CET Govora au avut o abordare fundamental diferită cu privire la Oltchim.

| (256) | În ceea ce privește Salrom, Comisia constată că societatea a luat decizia de a continua furnizările către Oltchim (pentru reluarea activității acesteia din urmă în octombrie 2012) numai după garantarea furnizărilor sale prin plata în avans. În plus, în schimbul reluării furnizărilor de soluție salină, precum și a defalcării plății datoriilor, Salrom a impus condiția existenței unei garanții imobiliare, care a fost aprobată de fapt de consiliul de administrație și, ulterior, de adunarea generală extraordinară a acționarilor din 6 noiembrie 2012. |
| --- | --- |

(256)

În ceea ce privește Salrom, Comisia constată că societatea a luat decizia de a continua furnizările către Oltchim (pentru reluarea activității acesteia din urmă în octombrie 2012) numai după garantarea furnizărilor sale prin plata în avans. În plus, în schimbul reluării furnizărilor de soluție salină, precum și a defalcării plății datoriilor, Salrom a impus condiția existenței unei garanții imobiliare, care a fost aprobată de fapt de consiliul de administrație și, ulterior, de adunarea generală extraordinară a acționarilor din 6 noiembrie 2012.

| (257) | În ceea ce privește CET Govora, Comisia observă că, spre deosebire de situația Salrom, societatea nu a impus o astfel de condiție similară de efectuare a plăților în avans pentru reluarea furnizărilor și nici nu a impus o condiție similară de existență a unei garanții imobiliare privind datoriile anterioare ale Oltchim către aceasta. |
| --- | --- |

(257)

În ceea ce privește CET Govora, Comisia observă că, spre deosebire de situația Salrom, societatea nu a impus o astfel de condiție similară de efectuare a plăților în avans pentru reluarea furnizărilor și nici nu a impus o condiție similară de existență a unei garanții imobiliare privind datoriile anterioare ale Oltchim către aceasta.

| (258) | Conform raportului Euroinsol (și anume, administratorul judiciar al CET Govora), conducerea CET Govora a aprobat continuarea relațiilor comerciale cu clienți precum Oltchim, acordând reduceri sau posibilitatea de a plăti în rate: prin urmare, creanțele CET Govora în valoare de 136 de milioane RON la deschiderea procedurii de insolvență a Oltchim au crescut cu încă 44 de milioane RON, înregistrate drept creanțe pe parcursul procedurii de insolvență (între 1 ianuarie 2013 și 30 iunie 2016). |
| --- | --- |

(258)

Conform raportului Euroinsol (și anume, administratorul judiciar al CET Govora), conducerea CET Govora a aprobat continuarea relațiilor comerciale cu clienți precum Oltchim, acordând reduceri sau posibilitatea de a plăti în rate: prin urmare, creanțele CET Govora în valoare de 136 de milioane RON la deschiderea procedurii de insolvență a Oltchim au crescut cu încă 44 de milioane RON, înregistrate drept creanțe pe parcursul procedurii de insolvență (între 1 ianuarie 2013 și 30 iunie 2016).

| (259) | În plus, raportul administratorului judiciar al CET Govora arată că, în perioada 1 ianuarie 2008-30 iunie 2016, societatea a furnizat energie electrică și abur industrial în mod continuu către Oltchim la prețuri cu mult sub nivelul costurilor de producție [suportând, în această perioadă, o pierdere în valoare de 103,3 milioane RON (23,9 milioane EUR)]. De fapt, raportul concluzionează că astfel de contracte de furnizare încheiate cu Oltchim reprezintă unul dintre principalele motive pentru insolvența CET Govora. Pierderea cauzată de stabilirea unor prețuri mai scăzute pentru utilitățile vândute către Oltchim s-a ridicat la 91 de milioane EUR, întrucât Oltchim a acoperit doar 60 % din prețul lor de cost. |
| --- | --- |

(259)

În plus, raportul administratorului judiciar al CET Govora arată că, în perioada 1 ianuarie 2008-30 iunie 2016, societatea a furnizat energie electrică și abur industrial în mod continuu către Oltchim la prețuri cu mult sub nivelul costurilor de producție [suportând, în această perioadă, o pierdere în valoare de 103,3 milioane RON (23,9 milioane EUR)]. De fapt, raportul concluzionează că astfel de contracte de furnizare încheiate cu Oltchim reprezintă unul dintre principalele motive pentru insolvența CET Govora. Pierderea cauzată de stabilirea unor prețuri mai scăzute pentru utilitățile vândute către Oltchim s-a ridicat la 91 de milioane EUR, întrucât Oltchim a acoperit doar 60 % din prețul lor de cost.

| (260) | În plus, furnizarea continuă din partea CET Govora către Oltchim fără nicio încercare de negociere și fără măsuri de protejare a creanțelor sale împotriva Oltchim (108) a fost decisă de Consiliul Județean Vâlcea (109), pe baza considerentelor de politică publică pe care un operator economic privat în economia de piață nu le-ar fi urmat (110). În orice caz, ca urmare a acestor decizii ale Consiliului Județean, CET Govora a intrat în insolvență, astfel cum a arătat administratorul judiciar al CET Govora. Această situație conduce la neconformitatea unor astfel de decizii cu principiul operatorului economic privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(260)

În plus, furnizarea continuă din partea CET Govora către Oltchim fără nicio încercare de negociere și fără măsuri de protejare a creanțelor sale împotriva Oltchim (108) a fost decisă de Consiliul Județean Vâlcea (109), pe baza considerentelor de politică publică pe care un operator economic privat în economia de piață nu le-ar fi urmat (110). În orice caz, ca urmare a acestor decizii ale Consiliului Județean, CET Govora a intrat în insolvență, astfel cum a arătat administratorul judiciar al CET Govora. Această situație conduce la neconformitatea unor astfel de decizii cu principiul operatorului economic privat în economia de piață.

108

109

110

| (261) | Astfel cum a menționat PCC în considerentul 133, administratorul judiciar al CET Govora menționează, de asemenea, că „decizia CET Govora de a furniza energie electrică nu a avut justificare economică și a fost motivată politic și constituie un exemplu excelent de intervenție politică în conducerea debitorului”. Același administrator judiciar a declarat (111), de asemenea, că „De peste zece ani, Oltchimul a trăit pe spinarea CET-ului. Un purice nu poate hrăni un elefant. Este suficient că a pierdut 136 de milioane [RON] prin planul de reorganizare. Aceasta înseamnă aproximativ 35 de milioane EUR pe care le-am fi putut utiliza pentru a retehnologiza mașinile, instalațiile și echipamentele cu o durată de viață de peste 30 de ani, care au depășit deja ciclul optim de performanță”. |
| --- | --- |

(261)

Astfel cum a menționat PCC în considerentul 133, administratorul judiciar al CET Govora menționează, de asemenea, că „decizia CET Govora de a furniza energie electrică nu a avut justificare economică și a fost motivată politic și constituie un exemplu excelent de intervenție politică în conducerea debitorului”. Același administrator judiciar a declarat (111), de asemenea, că „De peste zece ani, Oltchimul a trăit pe spinarea CET-ului. Un purice nu poate hrăni un elefant. Este suficient că a pierdut 136 de milioane [RON] prin planul de reorganizare. Aceasta înseamnă aproximativ 35 de milioane EUR pe care le-am fi putut utiliza pentru a retehnologiza mașinile, instalațiile și echipamentele cu o durată de viață de peste 30 de ani, care au depășit deja ciclul optim de performanță”.

111

| (262) | În plus, administratorul judiciar al CET Govora a subliniat, de asemenea, că „CET Govora a sprijinit întotdeauna procesul de producție al Oltchim SA prin furnizarea utilităților (abur de proces și energie electrică) cu mult sub costul de producție [...] CET Govora a fost singura societate care a continuat să furnizeze energie electrică și abur către Oltchim, asumându-și astfel nu doar riscul de neplată, ci și riscul mai mare de a intra în insolvență [...] conducerea [CET Govora] nu a luat măsuri ferme de a dispune recuperarea creanțelor sau măsuri de prevenire, de exemplu [...] avertizarea debitorilor în stare de neplată cu privire la riscul de raționalizare sau chiar de suspendare completă a livrărilor de abur și energie electrică [...] sau orice măsuri în extremis care sunt adecvate ori de câte ori există indicii că astfel de creanțe riscă să fie pierdute: renegocierea termenilor și a prețurilor de furnizare și condiționarea furnizării până la efectuarea plății datoriei restante. Mai mult, am constatat, de asemenea, o situație specială în care creanța Alpha Bank față de Oltchim, în valoare de 2,5 milioane RON, a fost luată ca valoare nominală, deși planul de reorganizare a prevăzut plata a doar 70 % din aceasta. [...] Prin urmare, insolvabilitatea Oltchim este o altă cauză a insolvabilității CET Govora [...] Luând în considerare șansele reduse, practic inexistente ale societății Oltchim de a fi privatizată la prețul de vânzare de 306 milioane EUR stabilit în cadrul planului de reorganizare, 30 % din creanța depusă de CET Govora în legătură cu situația societății Oltchim, această sumă a fost, de asemenea, o pierdere pentru societate”. Pe lângă aceasta, astfel cum s-a subliniat în presa românească la momentul respectiv (112), mai multe declarații au indicat că motivația reală din spatele reluării furnizărilor către Oltchim ar fi fost evitarea concedierii unui număr de aproximativ 2 300 de angajați, luând în considerare catastrofa socială pentru regiune declanșată de aceasta. Niciunul dintre aceste motive nu sunt conforme principiului operatorului economic privat în economia de piață, în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(262)

În plus, administratorul judiciar al CET Govora a subliniat, de asemenea, că „CET Govora a sprijinit întotdeauna procesul de producție al Oltchim SA prin furnizarea utilităților (abur de proces și energie electrică) cu mult sub costul de producție [...] CET Govora a fost singura societate care a continuat să furnizeze energie electrică și abur către Oltchim, asumându-și astfel nu doar riscul de neplată, ci și riscul mai mare de a intra în insolvență [...] conducerea [CET Govora] nu a luat măsuri ferme de a dispune recuperarea creanțelor sau măsuri de prevenire, de exemplu [...] avertizarea debitorilor în stare de neplată cu privire la riscul de raționalizare sau chiar de suspendare completă a livrărilor de abur și energie electrică [...] sau orice măsuri în extremis care sunt adecvate ori de câte ori există indicii că astfel de creanțe riscă să fie pierdute: renegocierea termenilor și a prețurilor de furnizare și condiționarea furnizării până la efectuarea plății datoriei restante. Mai mult, am constatat, de asemenea, o situație specială în care creanța Alpha Bank față de Oltchim, în valoare de 2,5 milioane RON, a fost luată ca valoare nominală, deși planul de reorganizare a prevăzut plata a doar 70 % din aceasta. [...] Prin urmare, insolvabilitatea Oltchim este o altă cauză a insolvabilității CET Govora [...] Luând în considerare șansele reduse, practic inexistente ale societății Oltchim de a fi privatizată la prețul de vânzare de 306 milioane EUR stabilit în cadrul planului de reorganizare, 30 % din creanța depusă de CET Govora în legătură cu situația societății Oltchim, această sumă a fost, de asemenea, o pierdere pentru societate”. Pe lângă aceasta, astfel cum s-a subliniat în presa românească la momentul respectiv (112), mai multe declarații au indicat că motivația reală din spatele reluării furnizărilor către Oltchim ar fi fost evitarea concedierii unui număr de aproximativ 2 300 de angajați, luând în considerare catastrofa socială pentru regiune declanșată de aceasta. Niciunul dintre aceste motive nu sunt conforme principiului operatorului economic privat în economia de piață, în condiții normale de piață.

112

| (263) | Prin urmare, Comisia consideră că măsura 2 conferă un avantaj selectiv societății Oltchim în ceea ce privește CET Govora, dar nu în ceea ce privește Salrom. Avantajul recuperabil pe care CET Govora l-a acordat societății Oltchim prin protecția insuficientă a creanțelor sale (și anume, prin neimpunerea unei condiții prealabile de rambursare a creanțelor anterioare sau de solicitare a unor garanții asupra bunurilor imobiliare pentru datoriile anterioare, astfel cum a procedat Salrom, și prin neimpunerea unor plăți în avans pentru reluarea furnizărilor) constă în cuantumul penalităților care reprezintă valoarea temporală a nerecuperării de către CET Govora a creanțelor sale față de Oltchim atunci când a decis să continue furnizările către Oltchim, în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013. Astfel cum s-a explicat în considerentele 253 și 254 de mai sus, conform informațiilor furnizate de către R/BDO, astfel de penalități s-au ridicat la aproximativ 27 de milioane RON (aproximativ 6 milioane EUR). Cu toate acestea, cifrele prezentate ulterior de România nu au fost concludente în ceea ce privește suma exactă corespunzătoare perioadei evaluate. |
| --- | --- |

(263)

Prin urmare, Comisia consideră că măsura 2 conferă un avantaj selectiv societății Oltchim în ceea ce privește CET Govora, dar nu în ceea ce privește Salrom. Avantajul recuperabil pe care CET Govora l-a acordat societății Oltchim prin protecția insuficientă a creanțelor sale (și anume, prin neimpunerea unei condiții prealabile de rambursare a creanțelor anterioare sau de solicitare a unor garanții asupra bunurilor imobiliare pentru datoriile anterioare, astfel cum a procedat Salrom, și prin neimpunerea unor plăți în avans pentru reluarea furnizărilor) constă în cuantumul penalităților care reprezintă valoarea temporală a nerecuperării de către CET Govora a creanțelor sale față de Oltchim atunci când a decis să continue furnizările către Oltchim, în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013. Astfel cum s-a explicat în considerentele 253 și 254 de mai sus, conform informațiilor furnizate de către R/BDO, astfel de penalități s-au ridicat la aproximativ 27 de milioane RON (aproximativ 6 milioane EUR). Cu toate acestea, cifrele prezentate ulterior de România nu au fost concludente în ceea ce privește suma exactă corespunzătoare perioadei evaluate.

Avantajul recuperabil pe care CET Govora l-a acordat societății Oltchim

cuantumul

6.1.2.3.   Măsura 3: AAAS și întreprinderile de stat (în special Electrica, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române”) – anularea datoriilor din 2015 în cadrul planului de reorganizare

Măsura 3: AAAS și întreprinderile de stat (în special Electrica, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române”) – anularea datoriilor din 2015 în cadrul planului de reorganizare

(A)   Comparația realizată de AAAS și întreprinderile de stat între planul de reorganizare și scenariul de lichidare a fost eronată și s-a bazat pe considerații eronate pe care un operator economic privat în economia de piață nu le-ar fi făcut

Comparația realizată de AAAS și întreprinderile de stat între planul de reorganizare și scenariul de lichidare a fost eronată și s-a bazat pe considerații eronate pe care un operator economic privat în economia de piață nu le-ar fi făcut

| (264) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 51-73, planul elaborat de administratorii judiciari – discutat la 9 martie 2015 și aprobat de creditorii Oltchim – a implicat scutiri totale sau parțiale de la plata datoriilor pentru creditorii Oltchim deoarece prețul de vânzare preconizat al Oltchim SPV nu a fost suficient pentru a acoperi întreaga datorie a Oltchim SA. |
| --- | --- |

(264)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 51-73, planul elaborat de administratorii judiciari – discutat la 9 martie 2015 și aprobat de creditorii Oltchim – a implicat scutiri totale sau parțiale de la plata datoriilor pentru creditorii Oltchim deoarece prețul de vânzare preconizat al Oltchim SPV nu a fost suficient pentru a acoperi întreaga datorie a Oltchim SA.

| (265) | În primul rând, prin favorizarea unei vânzări

  de facto într-un singur pachet de active
   (113)
  și prin limitarea comparării scenariului respectiv cu o lichidare integrală a societății Oltchim, AAAS nu a acționat ca un operator în economia de piață. În temeiul legislației române (114), AAAS a dispus de mijloacele legale de a propune propriul plan de reorganizare deoarece aceasta deținea (individual și împreună cu alte întreprinderi de stat) peste 20 % din creanțele asupra Oltchim; un operator în economia de piață ar fi realizat acest lucru pentru a-și recupera creanțele. În această situație, un operator în economia de piață ar fi evaluat și urmărit alternativa unui proces de vânzare prin pachete de active funcționale. Această a treia opțiune a oferit șanse mai mari de reușită decât planul, în special având în vedere cele șase tentative eșuate din 2001, 2003, 2006, 2007, 2008 și 2012 de a privatiza Oltchim în mod similar cu încercarea de vânzare printr-un singur pachet de active prevăzută în planul de reorganizare prin vânzarea Oltchim SPV: planul de reorganizare propus a implicat un transfer de active, angajați și contracte către SPV și, prin urmare, era de o natură similară încercărilor anterioare. |
| --- | --- |

(265)

În primul rând, prin favorizarea unei vânzări

  de facto într-un singur pachet de active
   (113)
  și prin limitarea comparării scenariului respectiv cu o lichidare integrală a societății Oltchim, AAAS nu a acționat ca un operator în economia de piață. În temeiul legislației române (114), AAAS a dispus de mijloacele legale de a propune propriul plan de reorganizare deoarece aceasta deținea (individual și împreună cu alte întreprinderi de stat) peste 20 % din creanțele asupra Oltchim; un operator în economia de piață ar fi realizat acest lucru pentru a-și recupera creanțele. În această situație, un operator în economia de piață ar fi evaluat și urmărit alternativa unui proces de vânzare prin pachete de active funcționale. Această a treia opțiune a oferit șanse mai mari de reușită decât planul, în special având în vedere cele șase tentative eșuate din 2001, 2003, 2006, 2007, 2008 și 2012 de a privatiza Oltchim în mod similar cu încercarea de vânzare printr-un singur pachet de active prevăzută în planul de reorganizare prin vânzarea Oltchim SPV: planul de reorganizare propus a implicat un transfer de active, angajați și contracte către SPV și, prin urmare, era de o natură similară încercărilor anterioare.

În primul rând, prin favorizarea unei vânzări

de facto într-un singur pachet de active

113

și prin limitarea comparării scenariului respectiv cu o lichidare integrală a societății Oltchim, AAAS nu a acționat ca un operator în economia de piață.

114

| (266) | O astfel de alternativă ar fi condus la creșterea preconizată a recuperării creanțelor pentru creditori, permițând mai multe combinații de oferte, fără a elimina un singur cumpărător și fără a exclude posibilitatea ca o parte a societății Oltchim să fie vândută simultan bucată cu bucată în cadrul acestui proces, pe baza interesului exprimat de către ofertanți într-un stadiu incipient al procedurii pentru pachetele propuse spre vânzare. Astfel, prețul preconizat în urma unui proces de vânzare deschis și transparent prin pachete de active ar fi putut fi doar mai mare decât, pe de o parte, veniturile foarte incerte din privatizarea prin vânzarea într-un singur pachet de active prevăzută în planul de reorganizare și, pe de altă parte, veniturile din lichidare. |
| --- | --- |

(266)

O astfel de alternativă ar fi condus la creșterea preconizată a recuperării creanțelor pentru creditori, permițând mai multe combinații de oferte, fără a elimina un singur cumpărător și fără a exclude posibilitatea ca o parte a societății Oltchim să fie vândută simultan bucată cu bucată în cadrul acestui proces, pe baza interesului exprimat de către ofertanți într-un stadiu incipient al procedurii pentru pachetele propuse spre vânzare. Astfel, prețul preconizat în urma unui proces de vânzare deschis și transparent prin pachete de active ar fi putut fi doar mai mare decât, pe de o parte, veniturile foarte incerte din privatizarea prin vânzarea într-un singur pachet de active prevăzută în planul de reorganizare și, pe de altă parte, veniturile din lichidare.

într-un singur pachet de active

| (267) | În al doilea rând, chiar dacă se concentrează pe comparația limitată în mod eronat efectuată de R/BDO între scenariul de lichidare și planul de reorganizare propus (cu excepția unui proces de vânzare deschis și transparent prin pachete de active), pe care s-au bazat creditorii publici, această comparație a fost, de asemenea, eronată deoarece:






  (a) | veniturile prevăzute în planul de reorganizare au fost supraestimate de către creditorii care au aprobat planul de reorganizare și rezultatul procedurii de lichidare era, de asemenea, mult mai sigur decât rezultatul preconizat al planului și |
| --- | --- | --- |

(267)

În al doilea rând, chiar dacă se concentrează pe comparația limitată în mod eronat efectuată de R/BDO între scenariul de lichidare și planul de reorganizare propus (cu excepția unui proces de vânzare deschis și transparent prin pachete de active), pe care s-au bazat creditorii publici, această comparație a fost, de asemenea, eronată deoarece:

(a)

veniturile prevăzute în planul de reorganizare au fost supraestimate de către creditorii care au aprobat planul de reorganizare și rezultatul procedurii de lichidare era, de asemenea, mult mai sigur decât rezultatul preconizat al planului și

| (b) | dimpotrivă, veniturile din lichidare au fost evaluate în mod eronat. |
| --- | --- |

(b)

dimpotrivă, veniturile din lichidare au fost evaluate în mod eronat.

| (268) | În ceea ce privește avantajele planului de reorganizare, acestea au fost supraestimate de creditorii care au aprobat planul de reorganizare, din cauza următoarelor elemente:






  (a) | o vânzare cu succes, astfel cum este prevăzută în plan, era puțin probabilă, având în vedere numeroasele eșecuri anterioare ale privatizării Oltchim. Atunci când planul a fost propus și convenit, nu exista niciun investitor și niciun fel de informație fiabilă cu privire la prețul care ar fi putut fi obținut, în pofida mai multor prelungiri ale termenului pentru depunerea ofertelor de la 31 ianuarie la 12 decembrie 2014. |
| --- | --- | --- |

(268)

În ceea ce privește avantajele planului de reorganizare, acestea au fost supraestimate de creditorii care au aprobat planul de reorganizare, din cauza următoarelor elemente:

(a)

o vânzare cu succes, astfel cum este prevăzută în plan, era puțin probabilă, având în vedere numeroasele eșecuri anterioare ale privatizării Oltchim. Atunci când planul a fost propus și convenit, nu exista niciun investitor și niciun fel de informație fiabilă cu privire la prețul care ar fi putut fi obținut, în pofida mai multor prelungiri ale termenului pentru depunerea ofertelor de la 31 ianuarie la 12 decembrie 2014.

| (b) | România contestă viziunea PCC asupra situației financiare a Oltchim ca fiind „sub standardele acceptabile [...] încă generatoare de pierderi” și subliniază că Oltchim s-a clasat pe locul 63 din 100 în clasamentul celor mai profitabile societăți din Europa de Sud-Est (considerentul 156). Pe de o parte, o astfel de performanță este o observație ex-post care nu era disponibilă la momentul votului și, ca atare, nu este concludentă pentru evaluarea acestei măsuri (115) și, pe de altă parte, o astfel de performanță a fost un efect unic pur excepțional rezultat în urma anulării datoriilor, astfel cum se explică chiar în raport „la analiza tendințelor în ceea ce privește performanța societăților, din care eliminăm Oltchim, care a întrecut clasamentele de rentabilitate și de creștere a veniturilor datorită unei anulări controversate a unei datorii de stat în valoare de jumătate de miliard de euro, care este analizată de Comisia Europeană cu privire la un posibil ajutor de stat ilegal. Această acțiune, care urmărește să facă instalația să devină atractivă pentru investitorii privați, a transformat datoriile întreprinderii în venituri, contribuind la obținerea unui profit de 507 milioane EUR pentru 2015, o rentabilitate de 73 % a veniturilor, precum și o creștere de cinci ori a veniturilor, la 697 de milioane EUR”. |
| --- | --- |

(b)

România contestă viziunea PCC asupra situației financiare a Oltchim ca fiind „sub standardele acceptabile [...] încă generatoare de pierderi” și subliniază că Oltchim s-a clasat pe locul 63 din 100 în clasamentul celor mai profitabile societăți din Europa de Sud-Est (considerentul 156). Pe de o parte, o astfel de performanță este o observație ex-post care nu era disponibilă la momentul votului și, ca atare, nu este concludentă pentru evaluarea acestei măsuri (115) și, pe de altă parte, o astfel de performanță a fost un efect unic pur excepțional rezultat în urma anulării datoriilor, astfel cum se explică chiar în raport „la analiza tendințelor în ceea ce privește performanța societăților, din care eliminăm Oltchim, care a întrecut clasamentele de rentabilitate și de creștere a veniturilor datorită unei anulări controversate a unei datorii de stat în valoare de jumătate de miliard de euro, care este analizată de Comisia Europeană cu privire la un posibil ajutor de stat ilegal. Această acțiune, care urmărește să facă instalația să devină atractivă pentru investitorii privați, a transformat datoriile întreprinderii în venituri, contribuind la obținerea unui profit de 507 milioane EUR pentru 2015, o rentabilitate de 73 % a veniturilor, precum și o creștere de cinci ori a veniturilor, la 697 de milioane EUR”.

115

| (c) | Observațiile prezentate de o parte anonimă (a se vedea secțiunea 3.2.3) sprijină, de asemenea, lipsa de interes din partea potențialilor investitori pentru o societate precum Oltchim, care se caracterizează prin dificultăți operaționale semnificative cauzând un nivel de rentabilitate mult prea redus pentru a-și asigura sustenabilitatea comercială pe termen lung. |
| --- | --- |

(c)

Observațiile prezentate de o parte anonimă (a se vedea secțiunea 3.2.3) sprijină, de asemenea, lipsa de interes din partea potențialilor investitori pentru o societate precum Oltchim, care se caracterizează prin dificultăți operaționale semnificative cauzând un nivel de rentabilitate mult prea redus pentru a-și asigura sustenabilitatea comercială pe termen lung.

| (d) | În plus, creditorii de stat ar fi trebuit să ia în considerare: (i) durata extrem de lungă a etapei de reorganizare (aproximativ 6 ani de la începerea procedurii de insolvență), cel mai probabil conducând la o scădere a prețurilor pentru Oltchim și (ii) contractarea de către Oltchim a unor noi datorii în perioada respectivă, care beneficiază de un statut superior în comparație cu datoriile acumulate înainte de insolvență, reducând astfel considerabil recuperarea preconizată în plan: acest risc de deviere a valorii datoriei curente era mult mai limitat în cazul lichidării, a cărei durată a fost redusă. Având în vedere performanțele financiare slabe ale Oltchim, riscul respectiv era real, deși România susține că Oltchim a generat un indicator EBITDA pozitiv (a se vedea considerentul 165). |
| --- | --- |

(d)

În plus, creditorii de stat ar fi trebuit să ia în considerare: (i) durata extrem de lungă a etapei de reorganizare (aproximativ 6 ani de la începerea procedurii de insolvență), cel mai probabil conducând la o scădere a prețurilor pentru Oltchim și (ii) contractarea de către Oltchim a unor noi datorii în perioada respectivă, care beneficiază de un statut superior în comparație cu datoriile acumulate înainte de insolvență, reducând astfel considerabil recuperarea preconizată în plan: acest risc de deviere a valorii datoriei curente era mult mai limitat în cazul lichidării, a cărei durată a fost redusă. Având în vedere performanțele financiare slabe ale Oltchim, riscul respectiv era real, deși România susține că Oltchim a generat un indicator EBITDA pozitiv (a se vedea considerentul 165).

| (e) | R/BDO a clarificat faptul că prețul de 306 milioane EUR pentru acțiunile Oltchim SPV menționat în raportul Winterhill din 2013 a fost eronat, însă a fost corectat în cadrul reuniunii creditorilor din 4 decembrie 2014 la 294 de milioane EUR. Totuși, această estimare a fost cu mult mai ridicată decât valoarea acțiunilor din studiul Raiffeisen din 2011 (variind între 28 de milioane EUR și 97 de milioane EUR), deși între timp Oltchim și-a suspendat producția, poziție care a fost susținută de acționarul minoritar al Oltchim, PCC, de asemenea activ în industria chimică. |
| --- | --- |

(e)

R/BDO a clarificat faptul că prețul de 306 milioane EUR pentru acțiunile Oltchim SPV menționat în raportul Winterhill din 2013 a fost eronat, însă a fost corectat în cadrul reuniunii creditorilor din 4 decembrie 2014 la 294 de milioane EUR. Totuși, această estimare a fost cu mult mai ridicată decât valoarea acțiunilor din studiul Raiffeisen din 2011 (variind între 28 de milioane EUR și 97 de milioane EUR), deși între timp Oltchim și-a suspendat producția, poziție care a fost susținută de acționarul minoritar al Oltchim, PCC, de asemenea activ în industria chimică.

| (f) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 141, acționarul minoritar al Oltchim, PCC, a comandat un raport privind situația financiară a Oltchim către [...]. Acest raport din august 2016 se bazează pe un studiu realizat de un evaluator independent certificat, care a estimat valoarea activelor corporale ale Oltchim pe baza unei analize a scenariilor A și B din raportul privind planul de reorganizare pregătit de R/BDO. Studiul utilizează metoda fluxurilor de lichidități actualizate (DCF) pentru a evalua activele Oltchim în cadrul planului de reorganizare. România a contestat această abordare afirmând, în considerentul 157, că metoda DCF ar putea fi utilizată numai în scopul evaluării societății; România și-a susținut afirmația prin trimitere la materiale ale universităților Harvard și Stern. Cu toate acestea, deși materialele respective transmit într-adevăr ideea că metoda DCF este un instrument util pentru evaluarea unei societăți, acestea nu menționează că valoarea justă a activelor nu poate fi estimată, de asemenea, pe baza metodei DCF. Mai mult, materialele de referință ale Universității Stern, la care România a făcut trimitere, identifică de fapt metoda DCF ca fiind una dintre metodele adecvate pentru estimarea valorii juste a activelor (116). Prin urmare, acest studiu efectuat cu ajutorul datelor disponibile la încheierea votului utilizează o metodologie valabilă care arată că, având în vedere deficiențele menționate mai sus în ceea ce privește valoarea de 306 milioane EUR din evaluarea R/BDO, un operator economic privat din economia de piață care acționează cu prudență și în mod rezonabil ar fi fost în măsură să realizeze o contra-estimare a valorii activelor corporale imobilizate ale Oltchim între 14 milioane EUR și 128 de milioane EUR în cazul realizării planului de reorganizare. Activele respective reprezentau, conform [raportul ...], aproximativ 85 % din activele Oltchim; astfel, un operator economic privat în economia de piață ar fi concluzionat (după luarea în considerare a faptului că un dobânditor ar fi dedus în prealabil din prețul de cumpărare datoriile aferente SPV-ului, cum ar fi datoriile legate de angajații Oltchim SPV) că veniturile disponibile pentru creditori, egale cu prețul pe care l-ar fi putut plăti un potențial cumpărător pentru Oltchim SPV, excluzând costurile procedurale, ar fi fost, în medie, mai mici decât valoarea obținută pentru cel mai pesimist rezultat al procedurii de lichidare estimat de Winterhill, ca fiind o vânzare ex situ în valoare de 141 de milioane EUR. Având în vedere că valoarea economică a obligațiilor de mediu a fost similară în ambele scenarii (a se vedea considerentul 269), iar datoriile curente ale Oltchim SA au fost probabil mai ridicate în planul de reorganizare decât în scenariul de lichidare din cauza perioadei mai îndelungate (117), un creditor din economia de piață ar fi ajuns la concluzia că scenariul de lichidare ar fi maximizat recuperarea creanțelor sale. |
| --- | --- |

(f)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 141, acționarul minoritar al Oltchim, PCC, a comandat un raport privind situația financiară a Oltchim către [...]. Acest raport din august 2016 se bazează pe un studiu realizat de un evaluator independent certificat, care a estimat valoarea activelor corporale ale Oltchim pe baza unei analize a scenariilor A și B din raportul privind planul de reorganizare pregătit de R/BDO. Studiul utilizează metoda fluxurilor de lichidități actualizate (DCF) pentru a evalua activele Oltchim în cadrul planului de reorganizare. România a contestat această abordare afirmând, în considerentul 157, că metoda DCF ar putea fi utilizată numai în scopul evaluării societății; România și-a susținut afirmația prin trimitere la materiale ale universităților Harvard și Stern. Cu toate acestea, deși materialele respective transmit într-adevăr ideea că metoda DCF este un instrument util pentru evaluarea unei societăți, acestea nu menționează că valoarea justă a activelor nu poate fi estimată, de asemenea, pe baza metodei DCF. Mai mult, materialele de referință ale Universității Stern, la care România a făcut trimitere, identifică de fapt metoda DCF ca fiind una dintre metodele adecvate pentru estimarea valorii juste a activelor (116). Prin urmare, acest studiu efectuat cu ajutorul datelor disponibile la încheierea votului utilizează o metodologie valabilă care arată că, având în vedere deficiențele menționate mai sus în ceea ce privește valoarea de 306 milioane EUR din evaluarea R/BDO, un operator economic privat din economia de piață care acționează cu prudență și în mod rezonabil ar fi fost în măsură să realizeze o contra-estimare a valorii activelor corporale imobilizate ale Oltchim între 14 milioane EUR și 128 de milioane EUR în cazul realizării planului de reorganizare. Activele respective reprezentau, conform [raportul ...], aproximativ 85 % din activele Oltchim; astfel, un operator economic privat în economia de piață ar fi concluzionat (după luarea în considerare a faptului că un dobânditor ar fi dedus în prealabil din prețul de cumpărare datoriile aferente SPV-ului, cum ar fi datoriile legate de angajații Oltchim SPV) că veniturile disponibile pentru creditori, egale cu prețul pe care l-ar fi putut plăti un potențial cumpărător pentru Oltchim SPV, excluzând costurile procedurale, ar fi fost, în medie, mai mici decât valoarea obținută pentru cel mai pesimist rezultat al procedurii de lichidare estimat de Winterhill, ca fiind o vânzare ex situ în valoare de 141 de milioane EUR. Având în vedere că valoarea economică a obligațiilor de mediu a fost similară în ambele scenarii (a se vedea considerentul 269), iar datoriile curente ale Oltchim SA au fost probabil mai ridicate în planul de reorganizare decât în scenariul de lichidare din cauza perioadei mai îndelungate (117), un creditor din economia de piață ar fi ajuns la concluzia că scenariul de lichidare ar fi maximizat recuperarea creanțelor sale.

116

ex situ

117

| (g) | O astfel de poziție nu poate fi respinsă de cifrele menționate de România pentru vânzare în ceea ce privește suma oferită de Chimcomplex în cadrul procesului actual de vânzare lansat în august 2016 pentru vânzarea a aproximativ 57 % din activele Oltchim SA, din următoarele motive: (i) o astfel de valoare corespunde unui proces de vânzare diferit față de vânzarea Oltchim SPV (inclusiv datorii către, de exemplu, angajați) (ii) această valoare corespunde unei observații ex post care nu ar fi putut fi luată în considerare de creditori în momentul votării cu privire la plan la începutul anului 2015 (iii) această valoare se bazează pe 57 % din activele Oltchim: aceasta nu ține cont de faptul că alte active, în special cele legate de divizia de la Bradu (care a fost planificată în planul de reorganizare, transmis de R/BDO, să fie inclusă, de asemenea, în SPV) ar putea fi considerate ca având o valoare negativă (în locul unei valori pozitive suplimentare, astfel cum a susținut România în observațiile sale din 16 mai 2018), având în vedere că acestea au înregistrat în mod continuu pierderi de-a lungul anilor din cauza sistării operațiunilor; Bradu (cunoscută anterior ca Arpechim) a înregistrat pierderi inclusiv înainte de a fi achiziționată de Oltchim în 2009 la un preț simbolic (118). |
| --- | --- |

(g)

O astfel de poziție nu poate fi respinsă de cifrele menționate de România pentru vânzare în ceea ce privește suma oferită de Chimcomplex în cadrul procesului actual de vânzare lansat în august 2016 pentru vânzarea a aproximativ 57 % din activele Oltchim SA, din următoarele motive: (i) o astfel de valoare corespunde unui proces de vânzare diferit față de vânzarea Oltchim SPV (inclusiv datorii către, de exemplu, angajați) (ii) această valoare corespunde unei observații ex post care nu ar fi putut fi luată în considerare de creditori în momentul votării cu privire la plan la începutul anului 2015 (iii) această valoare se bazează pe 57 % din activele Oltchim: aceasta nu ține cont de faptul că alte active, în special cele legate de divizia de la Bradu (care a fost planificată în planul de reorganizare, transmis de R/BDO, să fie inclusă, de asemenea, în SPV) ar putea fi considerate ca având o valoare negativă (în locul unei valori pozitive suplimentare, astfel cum a susținut România în observațiile sale din 16 mai 2018), având în vedere că acestea au înregistrat în mod continuu pierderi de-a lungul anilor din cauza sistării operațiunilor; Bradu (cunoscută anterior ca Arpechim) a înregistrat pierderi inclusiv înainte de a fi achiziționată de Oltchim în 2009 la un preț simbolic (118).

ex post

118

| (h) | Același lucru este valabil pentru observațiile ex-post prezentate de România cu privire la generarea unui indicativ EBITDA pozitiv care permite societății Oltchim să își reducă datoriile actuale după perioada de insolvență. Comisia remarcă faptul că România nu a făcut referire la alte valori ex-post care subminează veniturile legate de vânzarea societății Oltchim într-un singur pachet de active, cum ar fi valoarea scăzută a ofertei spontane din partea Chimcomplex de [peste 100 de milioane EUR] limitată la amplasamentul din Vâlcea (conform surselor publice) (119) în 2016, astfel cum a fost prezentată de PCC sau de dl Diaconescu (45 de milioane EUR în 2012), potrivit PCC (a se vedea considerentul 140), în comparație cu suma de 293,7 milioane EUR estimată de Winterhill și susținută de raportul prezentat de creditorii R/BDO. |
| --- | --- |

(h)

Același lucru este valabil pentru observațiile ex-post prezentate de România cu privire la generarea unui indicativ EBITDA pozitiv care permite societății Oltchim să își reducă datoriile actuale după perioada de insolvență. Comisia remarcă faptul că România nu a făcut referire la alte valori ex-post care subminează veniturile legate de vânzarea societății Oltchim într-un singur pachet de active, cum ar fi valoarea scăzută a ofertei spontane din partea Chimcomplex de [peste 100 de milioane EUR] limitată la amplasamentul din Vâlcea (conform surselor publice) (119) în 2016, astfel cum a fost prezentată de PCC sau de dl Diaconescu (45 de milioane EUR în 2012), potrivit PCC (a se vedea considerentul 140), în comparație cu suma de 293,7 milioane EUR estimată de Winterhill și susținută de raportul prezentat de creditorii R/BDO.

119

| (i) | În mod similar, chiar dacă, astfel cum s-a explicat mai sus (a se vedea considerentul 266), valoarea vânzării prin pachete de active ar putea conduce doar la un preț mai mare decât în cazul unui proces limitat la vânzarea printr-un singur pachet de active, rezultatul real al acestei vânzări prin pachete de active (129 de milioane EUR), fără să constituie o valoare ex ante, s-a dovedit a fi considerabil mai scăzut decât valoarea estimată de Winterhill pentru veniturile realizate în planul de reorganizare. |
| --- | --- |

(i)

În mod similar, chiar dacă, astfel cum s-a explicat mai sus (a se vedea considerentul 266), valoarea vânzării prin pachete de active ar putea conduce doar la un preț mai mare decât în cazul unui proces limitat la vânzarea printr-un singur pachet de active, rezultatul real al acestei vânzări prin pachete de active (129 de milioane EUR), fără să constituie o valoare ex ante, s-a dovedit a fi considerabil mai scăzut decât valoarea estimată de Winterhill pentru veniturile realizate în planul de reorganizare.

ex ante

| (269) | Dimpotrivă, în ceea ce privește veniturile potențiale rezultate din lichidare (120), acestea au fost subestimate de către creditorii de stat atunci când au aprobat planul de reorganizare bazându-se pe rapoartele R/BDO, ca urmare a următoarelor elemente:






  (a) | Un operator economic privat în economia de piață nu ar fi luat în considerare doar cazul unei lichidări ex situ (141 de milioane EUR din recuperările preconizate pentru creditori (121)); de asemenea, acesta ar fi evaluat rezultatul potențial al unei vânzări in situ sau al unei situații intermediare în care o mare parte din active ar fi fost cumpărate ca un grup funcțional (a se vedea considerentul 11 din anexa tehnică). |
| --- | --- | --- |

(269)

Dimpotrivă, în ceea ce privește veniturile potențiale rezultate din lichidare (120), acestea au fost subestimate de către creditorii de stat atunci când au aprobat planul de reorganizare bazându-se pe rapoartele R/BDO, ca urmare a următoarelor elemente:

120

(a)

Un operator economic privat în economia de piață nu ar fi luat în considerare doar cazul unei lichidări ex situ (141 de milioane EUR din recuperările preconizate pentru creditori (121)); de asemenea, acesta ar fi evaluat rezultatul potențial al unei vânzări in situ sau al unei situații intermediare în care o mare parte din active ar fi fost cumpărate ca un grup funcțional (a se vedea considerentul 11 din anexa tehnică).

ex situ

121

in situ

| (b) | R/BDO a declarat că obligațiile de mediu nu au fost incluse integral în estimarea valorii de lichidare de către Winterhill. Cu toate acestea, obligațiile de mediu în valoare de 464 de milioane EUR calculate de Oltchim și luate în considerare de administratorii judiciari în raportul lor pentru susținerea planului de reorganizare în locul lichidării societății Oltchim sunt exagerate: o mare parte din active erau susceptibile de a fi cumpărate de un cumpărător care desfășoară activități industriale pe amplasamentul Oltchim, evitând astfel demolarea integrală a amplasamentului presupusă prin această estimare. Valoarea centrală a obligațiilor de mediu luată în considerare în scenariul de lichidare ar fi trebuit astfel să fie mult mai mică decât valoarea estimată de Oltchim, de 464 de milioane EUR, astfel cum a fost susținută de PCC, care este activă, de asemenea, în sectorul petrochimic: înlocuirea completă a solului contaminat al Oltchim cu sol vegetal sau dezafectarea structurilor din beton ale combinatului (care implică o sumă totală de aproximativ 420 de milioane EUR din estimarea Oltchim de 464 de milioane EUR) nu ar fi fost necesară, de exemplu, în cazul preluării parțiale a activelor Oltchim. |
| --- | --- |

(b)

R/BDO a declarat că obligațiile de mediu nu au fost incluse integral în estimarea valorii de lichidare de către Winterhill. Cu toate acestea, obligațiile de mediu în valoare de 464 de milioane EUR calculate de Oltchim și luate în considerare de administratorii judiciari în raportul lor pentru susținerea planului de reorganizare în locul lichidării societății Oltchim sunt exagerate: o mare parte din active erau susceptibile de a fi cumpărate de un cumpărător care desfășoară activități industriale pe amplasamentul Oltchim, evitând astfel demolarea integrală a amplasamentului presupusă prin această estimare. Valoarea centrală a obligațiilor de mediu luată în considerare în scenariul de lichidare ar fi trebuit astfel să fie mult mai mică decât valoarea estimată de Oltchim, de 464 de milioane EUR, astfel cum a fost susținută de PCC, care este activă, de asemenea, în sectorul petrochimic: înlocuirea completă a solului contaminat al Oltchim cu sol vegetal sau dezafectarea structurilor din beton ale combinatului (care implică o sumă totală de aproximativ 420 de milioane EUR din estimarea Oltchim de 464 de milioane EUR) nu ar fi fost necesară, de exemplu, în cazul preluării parțiale a activelor Oltchim.

| (c) | În plus, un operator economic privat în economia de piață nu s-ar fi bazat pe o estimare a debitorului, care este interesat direct de propria sa supraviețuire (discreditând astfel scenariul de lichidare), ci pe rapoarte externe și independente. |
| --- | --- |

(c)

În plus, un operator economic privat în economia de piață nu s-ar fi bazat pe o estimare a debitorului, care este interesat direct de propria sa supraviețuire (discreditând astfel scenariul de lichidare), ci pe rapoarte externe și independente.

| (d) | Comisia consideră că obligațiile de mediu ar fi fost neutralizate și considerate ca având un impact egal asupra perspectivelor de recuperare de către un creditor privat din economia de piață atunci când se compară veniturile pe care le preconizează în urma unei proceduri de lichidare și veniturile din planul de reorganizare propus, din următoarele motive:






  1. | Potrivit României (122), repartizarea veniturilor cu sau fără deducerea prealabilă a costurilor de mediu ar corespunde tipului de vânzare: active in situ sau ex situ. O vânzare in situ ar putea fi rezultatul posibil al unei lichidări pe baza observațiilor R/BDO (a se vedea considerentul 10 din anexa tehnică). În acest context, aceasta ar însemna recunoașterea de facto pentru autoritățile române că obligațiile de mediu nu erau datorate în toate rezultatele posibile ale procedurii de lichidare. |
| --- | --- | --- |

(d)

Comisia consideră că obligațiile de mediu ar fi fost neutralizate și considerate ca având un impact egal asupra perspectivelor de recuperare de către un creditor privat din economia de piață atunci când se compară veniturile pe care le preconizează în urma unei proceduri de lichidare și veniturile din planul de reorganizare propus, din următoarele motive:

1.

Potrivit României (122), repartizarea veniturilor cu sau fără deducerea prealabilă a costurilor de mediu ar corespunde tipului de vânzare: active in situ sau ex situ. O vânzare in situ ar putea fi rezultatul posibil al unei lichidări pe baza observațiilor R/BDO (a se vedea considerentul 10 din anexa tehnică). În acest context, aceasta ar însemna recunoașterea de facto pentru autoritățile române că obligațiile de mediu nu erau datorate în toate rezultatele posibile ale procedurii de lichidare.

122

in situ

ex situ

in situ

de facto

| 2. | Obligațiile de mediu, astfel cum au fost estimate de Oltchim în scenariul de lichidare, ar fi fost, de asemenea, luate în considerare cu prudență de către cumpărătorul potențial al Oltchim SPV. |
| --- | --- |

2.

Obligațiile de mediu, astfel cum au fost estimate de Oltchim în scenariul de lichidare, ar fi fost, de asemenea, luate în considerare cu prudență de către cumpărătorul potențial al Oltchim SPV.

| 3. | În cazul în care acestea ar fi transferate cumpărătorului societății Oltchim SPV, chiar dacă ar fi actualizate prin aplicarea unei valori temporale corespunzătoare, valoarea agregată a acestor obligații ar fi fost de aceeași amploare precum scenariul de lichidare, întrucât costurile aferente restabilirii amplasamentului Oltchim ar fi crescut în timp (în special din cauza inflației). |
| --- | --- |

3.

În cazul în care acestea ar fi transferate cumpărătorului societății Oltchim SPV, chiar dacă ar fi actualizate prin aplicarea unei valori temporale corespunzătoare, valoarea agregată a acestor obligații ar fi fost de aceeași amploare precum scenariul de lichidare, întrucât costurile aferente restabilirii amplasamentului Oltchim ar fi crescut în timp (în special din cauza inflației).

| 4. | În plus, un cumpărător al Oltchim SPV fie ar fi luat în considerare obligațiile respective în ofertă, fie ar fi solicitat vânzătorului să le păstreze și să plătească pentru acestea, astfel cum ilustrează cazul privatizării societății Petrom, unde OMV a păstrat o condiție prealabilă pentru tranzacție, și anume faptul că Petrom (prin intermediul acționarului său) a păstrat obligațiile de mediu legate de închiderea Arpechim Pitești (estimată la un cost de aproximativ 600 de milioane EUR pentru statul român (123)). |
| --- | --- |

4.

În plus, un cumpărător al Oltchim SPV fie ar fi luat în considerare obligațiile respective în ofertă, fie ar fi solicitat vânzătorului să le păstreze și să plătească pentru acestea, astfel cum ilustrează cazul privatizării societății Petrom, unde OMV a păstrat o condiție prealabilă pentru tranzacție, și anume faptul că Petrom (prin intermediul acționarului său) a păstrat obligațiile de mediu legate de închiderea Arpechim Pitești (estimată la un cost de aproximativ 600 de milioane EUR pentru statul român (123)).

123

| 5. | În plus, în cazul în care obligațiile ar fi fost transferate cumpărătorului, aceasta din urmă ar fi putut fi obligat de autoritățile de mediu să constituie o garanție pentru a acoperi costurile aferente unor astfel de obligații; un creditor din economia de piață s-ar fi așteptat ca un cumpărător să se confrunte cu dificultăți în a găsi un garant/o bancă în situația în care rentabilitatea societății Oltchim SA era scăzută în comparație cu obligațiile potențial ridicate în cauză. |
| --- | --- |

5.

În plus, în cazul în care obligațiile ar fi fost transferate cumpărătorului, aceasta din urmă ar fi putut fi obligat de autoritățile de mediu să constituie o garanție pentru a acoperi costurile aferente unor astfel de obligații; un creditor din economia de piață s-ar fi așteptat ca un cumpărător să se confrunte cu dificultăți în a găsi un garant/o bancă în situația în care rentabilitatea societății Oltchim SA era scăzută în comparație cu obligațiile potențial ridicate în cauză.

| 6. | Prin urmare, este foarte probabil că Oltchim SA ar fi fost obligat de către potențialii cumpărători să suporte costul aferent obligațiilor de mediu. Acest aspect este susținut de explicațiile furnizate de autoritățile române, potrivit cărora obligațiile de mediu au fost în cea mai mare parte (dacă nu toate) păstrate de Oltchim; potrivit României, în procesul de privatizare întreprinderile poluante sunt preluate împreună cu toate obligațiile lor (inclusiv obligațiile de mediu anterioare), în timp ce, în cazul Oltchim SPV, acestea urmau să rămână la vânzător din cauza stabilirii unei tentative de vânzare a activelor principale ale Oltchim într-un singur pachet de active prin intermediul Oltchim SPV. |
| --- | --- |

6.

Prin urmare, este foarte probabil că Oltchim SA ar fi fost obligat de către potențialii cumpărători să suporte costul aferent obligațiilor de mediu. Acest aspect este susținut de explicațiile furnizate de autoritățile române, potrivit cărora obligațiile de mediu au fost în cea mai mare parte (dacă nu toate) păstrate de Oltchim; potrivit României, în procesul de privatizare întreprinderile poluante sunt preluate împreună cu toate obligațiile lor (inclusiv obligațiile de mediu anterioare), în timp ce, în cazul Oltchim SPV, acestea urmau să rămână la vânzător din cauza stabilirii unei tentative de vânzare a activelor principale ale Oltchim într-un singur pachet de active prin intermediul Oltchim SPV.

| 7. | În consecință, un creditor din economia de piață ar fi considerat, în mod rezonabil, că aceste obligații ar fi fost deduse din veniturile obținute din vânzarea societății Oltchim SPV în mod similar celor susținute de România în cazul unui scenariu de lichidare. A existat într-adevăr o probabilitate ridicată ca obligațiile de mediu să fie deduse în prealabil din veniturile obținute în urma vânzării Oltchim SPV (în cazul în care acestea nu ar fi fost transferate) înainte de efectuarea plății către creditori (în contextul în care Oltchim SA ar fi trebuit să fie lichidată imediat după vânzarea Oltchim SPV): în caz contrar, s-ar fi putut ajunge la o eludare a principiului „poluatorul plătește” în cadrul UE, prin intermediul unei instituiri complexe a SPV. |
| --- | --- |

7.

În consecință, un creditor din economia de piață ar fi considerat, în mod rezonabil, că aceste obligații ar fi fost deduse din veniturile obținute din vânzarea societății Oltchim SPV în mod similar celor susținute de România în cazul unui scenariu de lichidare. A existat într-adevăr o probabilitate ridicată ca obligațiile de mediu să fie deduse în prealabil din veniturile obținute în urma vânzării Oltchim SPV (în cazul în care acestea nu ar fi fost transferate) înainte de efectuarea plății către creditori (în contextul în care Oltchim SA ar fi trebuit să fie lichidată imediat după vânzarea Oltchim SPV): în caz contrar, s-ar fi putut ajunge la o eludare a principiului „poluatorul plătește” în cadrul UE, prin intermediul unei instituiri complexe a SPV.

| 8. | Faptul că obligațiile de mediu trebuie să fie plătite într-un scenariu de lichidare nu poate fi un argument pentru amânarea la nesfârșit a lichidării unei întreprinderi nesustenabile: din cauza eșecului numeroaselor tentative de privatizare anterioare, un operator economic privat în economia de piață ar fi considerat că planul de reorganizare, astfel cum a fost conceput în 2014, era susceptibil să eșueze și că obligațiile de mediu ar trebui oricum să fie plătite într-o etapă ulterioară, când Oltchim ar fi fost cel mai probabil lichidată după eșuarea planului (datoria actuală suplimentară ulterioară insolvenței urmând să fie dedusă, de asemenea, din veniturile obținute în urma lichidării). |
| --- | --- |

8.

Faptul că obligațiile de mediu trebuie să fie plătite într-un scenariu de lichidare nu poate fi un argument pentru amânarea la nesfârșit a lichidării unei întreprinderi nesustenabile: din cauza eșecului numeroaselor tentative de privatizare anterioare, un operator economic privat în economia de piață ar fi considerat că planul de reorganizare, astfel cum a fost conceput în 2014, era susceptibil să eșueze și că obligațiile de mediu ar trebui oricum să fie plătite într-o etapă ulterioară, când Oltchim ar fi fost cel mai probabil lichidată după eșuarea planului (datoria actuală suplimentară ulterioară insolvenței urmând să fie dedusă, de asemenea, din veniturile obținute în urma lichidării).

| 9. | În cele din urmă, România nu a prezentat niciun exemplu de lichidare a societăților în care obligațiile de mediu au fost deduse în prealabil din veniturile rezultate din procedura de lichidare înainte de efectuarea plății către creditori. Acest lucru confirmă, de asemenea, că un operator economic privat în economia de piață nu ar fi putut considera că, în etapa de lichidare, obligațiile de mediu ar fi fost deduse în prealabil din veniturile obținute din vânzarea activelor, în timp ce, în procedura de reorganizare, obligațiile respective ar fi fost plătite din veniturile prevăzute în plan după efectuarea plății către creditori. |
| --- | --- |

9.

În cele din urmă, România nu a prezentat niciun exemplu de lichidare a societăților în care obligațiile de mediu au fost deduse în prealabil din veniturile rezultate din procedura de lichidare înainte de efectuarea plății către creditori. Acest lucru confirmă, de asemenea, că un operator economic privat în economia de piață nu ar fi putut considera că, în etapa de lichidare, obligațiile de mediu ar fi fost deduse în prealabil din veniturile obținute din vânzarea activelor, în timp ce, în procedura de reorganizare, obligațiile respective ar fi fost plătite din veniturile prevăzute în plan după efectuarea plății către creditori.

România nu a prezentat niciun exemplu de lichidare a societăților în care obligațiile de mediu au fost deduse în prealabil din veniturile rezultate din procedura de lichidare

| 10. | Astfel, obligațiile respective aveau să fie neutralizate de un creditor din economia de piață al Oltchim care compară planul de reorganizare cu un scenariu de lichidare. |
| --- | --- |

10.

Astfel, obligațiile respective aveau să fie neutralizate de un creditor din economia de piață al Oltchim care compară planul de reorganizare cu un scenariu de lichidare.

| 11. | În timp ce se observă că AAAS, în evaluarea sa economică, critică valoarea ridicată presupusă de Oltchim (124), Comisia constată că România nu a prezentat dovezi care să ateste că AAAS sau alți creditori de stat au efectuat propriile estimări ale obiectivelor de mediu, pe baza acestei observații. De asemenea, aceștia nu au reușit să neutralizeze elementul respectiv între scenariul de lichidare și scenariul de reorganizare. |
| --- | --- |

11.

În timp ce se observă că AAAS, în evaluarea sa economică, critică valoarea ridicată presupusă de Oltchim (124), Comisia constată că România nu a prezentat dovezi care să ateste că AAAS sau alți creditori de stat au efectuat propriile estimări ale obiectivelor de mediu, pe baza acestei observații. De asemenea, aceștia nu au reușit să neutralizeze elementul respectiv între scenariul de lichidare și scenariul de reorganizare.

124

| (e) | În sfârșit, R/BDO (125) a declarat că, în caz de lichidare, numai creditorii garantați ar fi primit sumele din vânzarea activelor. Prin urmare, acestea recunosc că au existat perspective de recuperare pentru creditorii garantați în scenariul de lichidare, ceea ce înseamnă că valoarea estimată a obiectivelor de mediu de către Oltchim (a se vedea considerentul 102) nu ar fi trebuit luată în considerare de către creditori. Ulterior, România a susținut că majoritatea creditorilor garantați au votat în favoarea planului deoarece erau convinși că nu vor obține o sumă care „să acopere integral” propriile creanțe în scenariul de lichidare, fără a nega astfel posibilitatea unei recuperări parțiale pentru creditorii garantați. |
| --- | --- |

(e)

În sfârșit, R/BDO (125) a declarat că, în caz de lichidare, numai creditorii garantați ar fi primit sumele din vânzarea activelor. Prin urmare, acestea recunosc că au existat perspective de recuperare pentru creditorii garantați în scenariul de lichidare, ceea ce înseamnă că valoarea estimată a obiectivelor de mediu de către Oltchim (a se vedea considerentul 102) nu ar fi trebuit luată în considerare de către creditori. Ulterior, România a susținut că majoritatea creditorilor garantați au votat în favoarea planului deoarece erau convinși că nu vor obține o sumă care „să acopere integral” propriile creanțe în scenariul de lichidare, fără a nega astfel posibilitatea unei recuperări parțiale pentru creditorii garantați.

125

(B)   Voturile creditorilor de stat nu pot fi considerate ca fiind pari passu

Voturile creditorilor de stat nu pot fi considerate ca fiind pari passu

| (270) | Comisia consideră că argumentele prezentate de România cu privire la presupusul vot pari passu al creditorilor de stat (rezumate în considerentele 168-170) sunt nefondate: în special, nici AAAS, nici Electrica nu ar putea fi considerate pari passu cu creditorii garantați, întrucât majoritatea creanțelor lor aparțineau categoriei de creditori bugetari (și, respectiv, categoria de creditori chirografari). |
| --- | --- |

(270)

Comisia consideră că argumentele prezentate de România cu privire la presupusul vot pari passu al creditorilor de stat (rezumate în considerentele 168-170) sunt nefondate: în special, nici AAAS, nici Electrica nu ar putea fi considerate pari passu cu creditorii garantați, întrucât majoritatea creanțelor lor aparțineau categoriei de creditori bugetari (și, respectiv, categoria de creditori chirografari).

pari passu

pari passu

| (271) | De asemenea, Comisia nu poate considera că creditorii de stat din cadrul categoriilor de creditori bugetari (AAAS, Administrația Națională „Apele Române”) și furnizori esențiali (CET Govora, Administrația Națională „Apele Române”) îndeplinesc condițiile pari passu, având în vedere că nu există creditori privați în aceste categorii. În ceea ce privește creditorii chirografari, Comisia constată, de asemenea, că autoritățile române recunosc irelevanța testului pari passu pentru acești creditori, având în vedere absența recuperării pentru respectivii creditori în planul de reorganizare; de asemenea, Comisia observă că Electrica și Salrom nu se aflau într-o situație comparabilă cu cea a altor creditori chirografari, întrucât acestea dețin creanțe atât drept creditori garantați, cât și drept creditori chirografari. |
| --- | --- |

(271)

De asemenea, Comisia nu poate considera că creditorii de stat din cadrul categoriilor de creditori bugetari (AAAS, Administrația Națională „Apele Române”) și furnizori esențiali (CET Govora, Administrația Națională „Apele Române”) îndeplinesc condițiile pari passu, având în vedere că nu există creditori privați în aceste categorii. În ceea ce privește creditorii chirografari, Comisia constată, de asemenea, că autoritățile române recunosc irelevanța testului pari passu pentru acești creditori, având în vedere absența recuperării pentru respectivii creditori în planul de reorganizare; de asemenea, Comisia observă că Electrica și Salrom nu se aflau într-o situație comparabilă cu cea a altor creditori chirografari, întrucât acestea dețin creanțe atât drept creditori garantați, cât și drept creditori chirografari.

pari passu

pari passu

| (272) | În plus, autoritățile române au susținut că simpla aprobare a planului de către creditorii garantați (care au convenit o anulare a datoriilor cuprinsă între aproximativ 20 % și 27 %) a dovedit faptul că creanțele creditorilor bugetari erau lipsite de valoare; creditorii garantați ar fi putut obține o anulare mai mică a datoriilor, potrivit României, dacă aceștia nu ar fi acceptat ca planul să asigure o recuperare minimă de 20 % pentru creditorii bugetari și de 30 % pentru furnizorii esențiali, pentru a se asigura că ultimele două categorii ar vota în mod pozitiv în ceea ce privește planul. Aceste argumente sunt însă eronate: în cazul în care nu ar fost posibilă nicio recuperare pentru creditorii bugetari și furnizorii esențiali în scenariul de lichidare, ar fi fost foarte probabil ca furnizorii esențiali să accepte rate de recuperare mult mai mici, cum ar fi de 5 % (sau chiar 10 %) din creanțele lor, comparativ cu rata de recuperare de 20-30 % prevăzută în planul de reorganizare. |
| --- | --- |

(272)

În plus, autoritățile române au susținut că simpla aprobare a planului de către creditorii garantați (care au convenit o anulare a datoriilor cuprinsă între aproximativ 20 % și 27 %) a dovedit faptul că creanțele creditorilor bugetari erau lipsite de valoare; creditorii garantați ar fi putut obține o anulare mai mică a datoriilor, potrivit României, dacă aceștia nu ar fi acceptat ca planul să asigure o recuperare minimă de 20 % pentru creditorii bugetari și de 30 % pentru furnizorii esențiali, pentru a se asigura că ultimele două categorii ar vota în mod pozitiv în ceea ce privește planul. Aceste argumente sunt însă eronate: în cazul în care nu ar fost posibilă nicio recuperare pentru creditorii bugetari și furnizorii esențiali în scenariul de lichidare, ar fi fost foarte probabil ca furnizorii esențiali să accepte rate de recuperare mult mai mici, cum ar fi de 5 % (sau chiar 10 %) din creanțele lor, comparativ cu rata de recuperare de 20-30 % prevăzută în planul de reorganizare.

| (273) | Autoritățile române au subliniat, de asemenea, că mulți creditori privați au votat în favoarea planului cu scopul de a susține conformitatea votului creditorilor de stat cu principiul operatorului economic privat în economia de piață. De fapt, în timp ce creditorii privați care fie dețin exclusiv creanțe garantate, fie dețin majoritatea creanțelor garantate au votat în cea mai mare parte în favoarea planului, creditorii care dețin exclusiv creanțe chirografare au votat împotriva planului (126). Acest lucru dovedește, de asemenea, că votul acordat de AAAS și Electrica în favoarea planului nu a fost conform cu principiul operatorului economic privat în economia de piață, dat fiind că, având în vedere anularea semnificativă a creanțelor lor și procentul creanțelor chirografare, poziția lor era mai apropiată de cea a creditorilor privați din urmă, care au votat împotriva planului. |
| --- | --- |

(273)

Autoritățile române au subliniat, de asemenea, că mulți creditori privați au votat în favoarea planului cu scopul de a susține conformitatea votului creditorilor de stat cu principiul operatorului economic privat în economia de piață. De fapt, în timp ce creditorii privați care fie dețin exclusiv creanțe garantate, fie dețin majoritatea creanțelor garantate au votat în cea mai mare parte în favoarea planului, creditorii care dețin exclusiv creanțe chirografare au votat împotriva planului (126). Acest lucru dovedește, de asemenea, că votul acordat de AAAS și Electrica în favoarea planului nu a fost conform cu principiul operatorului economic privat în economia de piață, dat fiind că, având în vedere anularea semnificativă a creanțelor lor și procentul creanțelor chirografare, poziția lor era mai apropiată de cea a creditorilor privați din urmă, care au votat împotriva planului.

126

| (274) | În plus, având în vedere deficiențele prezente în comparația R/BDO dintre planul de reorganizare și scenariul de lichidare, un operator economic privat diligent în economia de piață ar fi luat în considerare, cu multă prudență, rezultatele acestui studiu la momentul votului. Cu toate acestea, creditorii privați nu puteau lua în considerare în mod rezonabil declarațiile repetate (a se vedea considerentele 27, 28 și 30) ale acționarului societății Oltchim SA, care sugerau că statul român nu ar permite ca societatea Oltchim să eșueze; aceștia nu puteau ignora, în mod rezonabil, memorandumul aprobat de prim-ministru, precum și posibilitatea ca, într-un astfel de context, statul român să încerce să acorde un ajutor mai mare societății Oltchim, făcând astfel ca planul de reorganizare să fie mai favorabil pentru aceștia decât lichidarea, tocmai ca urmare a posibilității unui ajutor suplimentar în favoarea Oltchim. Acest lucru explică voturile pozitive sau abținerile unei părți a creditorilor privați, în timp ce alții, cum ar fi Electrica Furnizare, au votat împotriva planului. Astfel cum a susținut PCC, creditorii privați care au aprobat planul de reorganizare au acționat mai degrabă ca adepți ai deciziei statului decât ca promotori ai planului de reorganizare. |
| --- | --- |

(274)

În plus, având în vedere deficiențele prezente în comparația R/BDO dintre planul de reorganizare și scenariul de lichidare, un operator economic privat diligent în economia de piață ar fi luat în considerare, cu multă prudență, rezultatele acestui studiu la momentul votului. Cu toate acestea, creditorii privați nu puteau lua în considerare în mod rezonabil declarațiile repetate (a se vedea considerentele 27, 28 și 30) ale acționarului societății Oltchim SA, care sugerau că statul român nu ar permite ca societatea Oltchim să eșueze; aceștia nu puteau ignora, în mod rezonabil, memorandumul aprobat de prim-ministru, precum și posibilitatea ca, într-un astfel de context, statul român să încerce să acorde un ajutor mai mare societății Oltchim, făcând astfel ca planul de reorganizare să fie mai favorabil pentru aceștia decât lichidarea, tocmai ca urmare a posibilității unui ajutor suplimentar în favoarea Oltchim. Acest lucru explică voturile pozitive sau abținerile unei părți a creditorilor privați, în timp ce alții, cum ar fi Electrica Furnizare, au votat împotriva planului. Astfel cum a susținut PCC, creditorii privați care au aprobat planul de reorganizare au acționat mai degrabă ca adepți ai deciziei statului decât ca promotori ai planului de reorganizare.

| (275) | Pe baza considerentelor 270-274, Comisia concluzionează că votul creditorilor publici nu a fost pari passu. |
| --- | --- |

(275)

Pe baza considerentelor 270-274, Comisia concluzionează că votul creditorilor publici nu a fost pari passu.

pari passu

(C)   O evaluare contrafactuală diligentă bazată pe elemente de probă din perioada respectivă ar fi determinat un creditor din economia de piață să se opună planului

O evaluare contrafactuală diligentă bazată pe elemente de probă din perioada respectivă ar fi determinat un creditor din economia de piață să se opună planului

| (276) | Pe baza considerațiilor de mai sus, având în vedere numeroasele deficiențe ale planurilor de lichidare și de reorganizare prezentate creditorilor în raportul privind reorganizarea elaborat de R/BDO și absența unui comportament pari passu al creditorilor publici față de unul dintre creditorii privați din oricare dintre categorii, Comisia consideră că un creditor prudent și diligent din economia de piață ar fi realizat propriul său test astfel încât să compare planul de lichidare și planul de reorganizare la momentul votului. |
| --- | --- |

(276)

Pe baza considerațiilor de mai sus, având în vedere numeroasele deficiențe ale planurilor de lichidare și de reorganizare prezentate creditorilor în raportul privind reorganizarea elaborat de R/BDO și absența unui comportament pari passu al creditorilor publici față de unul dintre creditorii privați din oricare dintre categorii, Comisia consideră că un creditor prudent și diligent din economia de piață ar fi realizat propriul său test astfel încât să compare planul de lichidare și planul de reorganizare la momentul votului.

pari passu

| (277) | Studiul AAAS a fost foarte concis și, deși a criticat valoarea obligațiilor de mediu, acesta nu a luat în considerare, în special, deficiențele în ceea ce privește valoarea prevăzută în planul de reorganizare și, prin urmare, a concluzionat în mod înșelător că planul maximiza recuperările sale. Potrivit observațiilor sale, Electrica nu a considerat util să efectueze propriul său test ex-ante al economiei de piață și s-a bazat pe studiul R/BDO, în pofida deficiențelor sale. Autoritățile române nu au furnizat nicio dovadă privind desfășurarea de către Salrom, Apele Naționale „Apele Române” sau CET Govora a unui studiu privind creditorul în economia de piață internă la momentul votului. |
| --- | --- |

(277)

Studiul AAAS a fost foarte concis și, deși a criticat valoarea obligațiilor de mediu, acesta nu a luat în considerare, în special, deficiențele în ceea ce privește valoarea prevăzută în planul de reorganizare și, prin urmare, a concluzionat în mod înșelător că planul maximiza recuperările sale. Potrivit observațiilor sale, Electrica nu a considerat util să efectueze propriul său test ex-ante al economiei de piață și s-a bazat pe studiul R/BDO, în pofida deficiențelor sale. Autoritățile române nu au furnizat nicio dovadă privind desfășurarea de către Salrom, Apele Naționale „Apele Române” sau CET Govora a unui studiu privind creditorul în economia de piață internă la momentul votului.

| (278) | Comisia a efectuat un test al operatorului economic privat în economia de piață, prezentat în detaliu în anexa tehnică, pe baza datelor aflate la dispoziția creditorilor la momentul votului. În această versiune finală a testului operatorului economic privat în economia de piață, Comisia a luat în considerare, atunci când acest lucru a fost justificat și adecvat, observațiile pe care autoritățile române au fost invitate de Comisie să le prezinte cu privire la un proiect de versiune a acestui test pe parcursul procedurii oficiale (a se vedea considerentul 172). |
| --- | --- |

(278)

Comisia a efectuat un test al operatorului economic privat în economia de piață, prezentat în detaliu în anexa tehnică, pe baza datelor aflate la dispoziția creditorilor la momentul votului. În această versiune finală a testului operatorului economic privat în economia de piață, Comisia a luat în considerare, atunci când acest lucru a fost justificat și adecvat, observațiile pe care autoritățile române au fost invitate de Comisie să le prezinte cu privire la un proiect de versiune a acestui test pe parcursul procedurii oficiale (a se vedea considerentul 172).

Comisia a efectuat un test al operatorului economic privat în economia de piață, prezentat în detaliu în anexa tehnică

| (279) | Rezultatele acestei evaluări arată că veniturile rezultate din lichidare sunt mai mari sau egale cu cele prevăzute în planul de reorganizare în toate cele trei scenarii luate în considerare pentru AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica și CET Govora. |
| --- | --- |

(279)

Rezultatele acestei evaluări arată că veniturile rezultate din lichidare sunt mai mari sau egale cu cele prevăzute în planul de reorganizare în toate cele trei scenarii luate în considerare pentru AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica și CET Govora.

Rezultatele acestei evaluări arată că veniturile rezultate din lichidare sunt mai mari sau egale cu cele prevăzute în planul de reorganizare în toate cele trei scenarii luate în considerare pentru AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica și CET Govora

| (280) | De asemenea, un operator în economia de piață ar fi luat în considerare faptul că, având în vedere numeroasele tentative eșuate din trecut, exista o probabilitate ridicată de eșec sau de întârzieri majore aferente planului de reorganizare: o astfel de acțiune însemna că societății Oltchim SA i se permitea să își asume datorii curente suplimentare semnificative, care ar fi deduse în prealabil din veniturile obținute în urma unei lichidări, în cazul în care vânzarea societății Oltchim SPV prevăzută în planul de reorganizare ar eșua (sau ar necesita o perioadă mai lungă de timp decât cea preconizată). În consecință, veniturile prevăzute în planul de reorganizare au fost considerate ca fiind chiar mai mici pentru creditori, fără a aduce atingere costurilor administrative și juridice inevitabile pe care aceștia ar trebui să le suporte pentru a-și monitoriza la nivel intern expunerea la Oltchim pe parcursul planului. |
| --- | --- |

(280)

De asemenea, un operator în economia de piață ar fi luat în considerare faptul că, având în vedere numeroasele tentative eșuate din trecut, exista o probabilitate ridicată de eșec sau de întârzieri majore aferente planului de reorganizare: o astfel de acțiune însemna că societății Oltchim SA i se permitea să își asume datorii curente suplimentare semnificative, care ar fi deduse în prealabil din veniturile obținute în urma unei lichidări, în cazul în care vânzarea societății Oltchim SPV prevăzută în planul de reorganizare ar eșua (sau ar necesita o perioadă mai lungă de timp decât cea preconizată). În consecință, veniturile prevăzute în planul de reorganizare au fost considerate ca fiind chiar mai mici pentru creditori, fără a aduce atingere costurilor administrative și juridice inevitabile pe care aceștia ar trebui să le suporte pentru a-și monitoriza la nivel intern expunerea la Oltchim pe parcursul planului.

| (281) | În consecință, astfel cum se arată în testul descris în anexa tehnică, AAAS, Electrica, Salrom și Administrația Națională „Apele Române” nu au acționat ca un operator economic privat în economia de piață atunci când au favorizat planul de reorganizare în defavoarea procedurii de lichidare, veniturile preconizate în plan fiind mai mici și mult mai incerte. Votul lor a conferit societății Oltchim un avantaj constând în anularea datoriilor pe care au acceptat-o acestea. Circumstanțele specifice în cauză ale CET Govora detaliate în considerentele 246 și 248 nu permit Comisiei să formuleze o concluzie cu privire la existența unui avantaj economic pentru acest creditor în ceea ce privește măsura 3. |
| --- | --- |

(281)

În consecință, astfel cum se arată în testul descris în anexa tehnică, AAAS, Electrica, Salrom și Administrația Națională „Apele Române” nu au acționat ca un operator economic privat în economia de piață atunci când au favorizat planul de reorganizare în defavoarea procedurii de lichidare, veniturile preconizate în plan fiind mai mici și mult mai incerte. Votul lor a conferit societății Oltchim un avantaj constând în anularea datoriilor pe care au acceptat-o acestea. Circumstanțele specifice în cauză ale CET Govora detaliate în considerentele 246 și 248 nu permit Comisiei să formuleze o concluzie cu privire la existența unui avantaj economic pentru acest creditor în ceea ce privește măsura 3.

AAAS, Electrica, Salrom și Administrația Națională „Apele Române” nu au acționat ca un operator economic privat în economia de piață atunci când au favorizat planul de reorganizare în defavoarea procedurii de lichidare

| (282) | De asemenea, Comisia observă că anulările datoriilor au fost puse în aplicare efectiv, astfel cum a demonstrat rezultatul excepțional înregistrat de Oltchim în 2015, legat de anularea totală din partea creditorilor publici și privați a datoriei în valoare de 518 milioane EUR [a se vedea considerentele 91 și 268(b)] și reprezentând peste 95 % din limita inferioară a anulării aprobate de creditori (a se vedea tabelul 4) în plan, care a fost aprobat de instanță. |
| --- | --- |

(282)

De asemenea, Comisia observă că anulările datoriilor au fost puse în aplicare efectiv, astfel cum a demonstrat rezultatul excepțional înregistrat de Oltchim în 2015, legat de anularea totală din partea creditorilor publici și privați a datoriei în valoare de 518 milioane EUR [a se vedea considerentele 91 și 268(b)] și reprezentând peste 95 % din limita inferioară a anulării aprobate de creditori (a se vedea tabelul 4) în plan, care a fost aprobat de instanță.

| (283) | În consecință, Comisia consideră că, în cadrul măsurii 3, în timp ce votul CET Govora nu a implicat un avantaj acordat societății Oltchim, voturile AAAS, Electrica, Salrom și Administrația Națională „Apele Române” au oferit societății Oltchim un avantaj economic selectiv în valoare de 1,486 miliarde RON (327 de milioane EUR (127)
  ), care corespunde limitei inferioare a intervalului de anulări ale datoriilor cuprins între 1,486 miliarde RON (327 de milioane EUR (128)
  ) și 1,525 miliarde RON (335 de milioane EUR), stabilit de comun acord de creditorii respectivi în planul de reorganizare, astfel cum se detaliază în tabelul de mai jos:








  Creditor | Avantaj acordat în cadrul măsurii 3 |
| --- | --- | --- |
| | (EUR) | (RON) |
| AAAS | 211 198 788 | 959 994 490 |
| Electrica | 109 574 383 | 498 065 377 |
| Salrom | 4 014 997 | 18 249 986 |
| Administrația Națională „Apele Române” | 2 234 711 | 10 157 777 |
| Total | 327 022 879 | 1 486 467 630 |

(283)

În consecință, Comisia consideră că, în cadrul măsurii 3, în timp ce votul CET Govora nu a implicat un avantaj acordat societății Oltchim, voturile AAAS, Electrica, Salrom și Administrația Națională „Apele Române” au oferit societății Oltchim un avantaj economic selectiv în valoare de 1,486 miliarde RON (327 de milioane EUR (127)
  ), care corespunde limitei inferioare a intervalului de anulări ale datoriilor cuprins între 1,486 miliarde RON (327 de milioane EUR (128)
  ) și 1,525 miliarde RON (335 de milioane EUR), stabilit de comun acord de creditorii respectivi în planul de reorganizare, astfel cum se detaliază în tabelul de mai jos:

În consecință, Comisia consideră că, în cadrul măsurii 3, în timp ce votul CET Govora nu a implicat un avantaj acordat societății Oltchim, voturile AAAS, Electrica, Salrom și Administrația Națională „Apele Române” au oferit societății Oltchim un avantaj economic selectiv în valoare de 1,486 miliarde RON (327 de milioane EUR

127

), care corespunde limitei inferioare a intervalului de anulări ale datoriilor cuprins între 1,486 miliarde RON (327 de milioane EUR

128

) și 1,525 miliarde RON (335 de milioane EUR), stabilit de comun acord de creditorii respectivi în planul de reorganizare, astfel cum se detaliază în tabelul de mai jos:

Creditor

Avantaj acordat în cadrul măsurii 3

(EUR)

(RON)

AAAS

211 198 788

959 994 490

Electrica

109 574 383

498 065 377

Salrom

4 014 997

18 249 986

Administrația Națională „Apele Române”

2 234 711

10 157 777

Total

Total

327 022 879

327 022 879

1 486 467 630

1 486 467 630

6.1.2.4.   Evaluarea globală a avantajului economic și imputabilitatea măsurilor 1, 2 și 3 față de stat

Evaluarea globală a avantajului economic și imputabilitatea măsurilor 1, 2 și 3 față de stat

| (284) | După evaluarea fiecărei măsuri în mod individual, Comisia consideră că este necesar să se efectueze o evaluare mai generală a strategiei de stat în ceea ce privește Oltchim în perioada cuprinsă între septembrie 2012 și aprilie 2015. |
| --- | --- |

(284)

După evaluarea fiecărei măsuri în mod individual, Comisia consideră că este necesar să se efectueze o evaluare mai generală a strategiei de stat în ceea ce privește Oltchim în perioada cuprinsă între septembrie 2012 și aprilie 2015.

| (285) | Măsurile 1, 2 și 3 de mai sus sunt, de fapt, legate în mod intrinsec și fac parte din același obiectiv principal, și anume sprijinirea și menținerea pe piață a societății Oltchim și asigurarea locurilor de muncă ale angajaților săi, prin neexecutarea creanțelor/anularea datoriei/continuarea furnizărilor. Toate aceste măsuri au fost oferite și garantate prin semnarea memorandumului inițiat de stat și aprobat de prim-ministru (a se vedea considerentele 1, 31, 150, 203 și 205 de mai sus). În plus, aceste măsuri au fost sprijinite de declarațiile de presă repetate ale reprezentanților la nivel înalt ai statului, care precizau în mod clar că guvernul avea un interes strategic în menținerea în funcțiune a Oltchim și că a urmărit să evite lichidarea acesteia cu orice preț (a se vedea considerentele 28, 30, 31, 204(d), 204(e), 204(f), 204(g), 204(h) și 204(i)]. |
| --- | --- |

(285)

Măsurile 1, 2 și 3 de mai sus sunt, de fapt, legate în mod intrinsec și fac parte din același obiectiv principal, și anume sprijinirea și menținerea pe piață a societății Oltchim și asigurarea locurilor de muncă ale angajaților săi, prin neexecutarea creanțelor/anularea datoriei/continuarea furnizărilor. Toate aceste măsuri au fost oferite și garantate prin semnarea memorandumului inițiat de stat și aprobat de prim-ministru (a se vedea considerentele 1, 31, 150, 203 și 205 de mai sus). În plus, aceste măsuri au fost sprijinite de declarațiile de presă repetate ale reprezentanților la nivel înalt ai statului, care precizau în mod clar că guvernul avea un interes strategic în menținerea în funcțiune a Oltchim și că a urmărit să evite lichidarea acesteia cu orice preț (a se vedea considerentele 28, 30, 31, 204(d), 204(e), 204(f), 204(g), 204(h) și 204(i)].

| (286) | Această strategie pare să fie și mai clară atunci când se iau în considerare (i) aceeași identitate a entităților care acordă ajutorul și votul lor în ceea ce privește reorganizarea societății Oltchim, (ii) cronologia măsurilor în cauză, (iii) scopul acestora, și anume menținerea în viață a societății Oltchim și evitarea lichidării sale și (iv) situația (financiară și de risc) a întreprinderii la momentul la care a fost luată decizia de a pune în aplicare fiecare dintre măsuri, și anume Oltchim fiind aproape de insolvență (129). |
| --- | --- |

(286)

Această strategie pare să fie și mai clară atunci când se iau în considerare (i) aceeași identitate a entităților care acordă ajutorul și votul lor în ceea ce privește reorganizarea societății Oltchim, (ii) cronologia măsurilor în cauză, (iii) scopul acestora, și anume menținerea în viață a societății Oltchim și evitarea lichidării sale și (iv) situația (financiară și de risc) a întreprinderii la momentul la care a fost luată decizia de a pune în aplicare fiecare dintre măsuri, și anume Oltchim fiind aproape de insolvență (129).

129

| (287) | Măsura 3, care conduce la un avantaj acordat în favoarea Oltchim, nu poate fi separată de măsurile 1 și 2. Măsura 3 nu ar fi existat fără măsurile 1 și 2. Datoriile acumulate față de AAAS în cadrul măsurii 1 și față de CET Govora din cauza continuării furnizărilor neplătite în cadrul măsurii 2 au fost anulate ulterior în cadrul măsurii 3. |
| --- | --- |

(287)

Măsura 3, care conduce la un avantaj acordat în favoarea Oltchim, nu poate fi separată de măsurile 1 și 2. Măsura 3 nu ar fi existat fără măsurile 1 și 2. Datoriile acumulate față de AAAS în cadrul măsurii 1 și față de CET Govora din cauza continuării furnizărilor neplătite în cadrul măsurii 2 au fost anulate ulterior în cadrul măsurii 3.

| (288) | Conform memorandumului, actorii publici și privați, părți semnatare ale acestuia, au convenit să coopereze în scopul de a dezvolta o „strategie sustenabilă de repornire” a Oltchim, care are drept obiective principale: (i) „încurajarea și protejarea creditorilor, în special a angajaților”, pentru reluarea integrală a activităților profitabile și desfășurarea lor pe termen lung, asigurând totodată un nivel adecvat de încredere, astfel încât acestea să sprijine strategia, (ii) permiterea părților să comunice piețelor, comunității internaționale și publicului larg faptul că acestea evaluează o soluție durabilă pe termen lung pentru Oltchim și (iii) asigurarea reorganizării controlate a Oltchim. |
| --- | --- |

(288)

Conform memorandumului, actorii publici și privați, părți semnatare ale acestuia, au convenit să coopereze în scopul de a dezvolta o „strategie sustenabilă de repornire” a Oltchim, care are drept obiective principale: (i) „încurajarea și protejarea creditorilor, în special a angajaților”, pentru reluarea integrală a activităților profitabile și desfășurarea lor pe termen lung, asigurând totodată un nivel adecvat de încredere, astfel încât acestea să sprijine strategia, (ii) permiterea părților să comunice piețelor, comunității internaționale și publicului larg faptul că acestea evaluează o soluție durabilă pe termen lung pentru Oltchim și (iii) asigurarea reorganizării controlate a Oltchim.

| (289) | În general, un operator în economia de piață aflat într-o situație similară cu cea a AAAS – având în vedere numeroasele tentative anterioare eșuate de privatizare prin vânzarea societății într-un singur pachet de active – ar fi încercat în primul rând să își impună opinia cu privire la un plan de reorganizare, în special pe baza unei vânzări prin pachete de active. AAAS a dispus de mijloacele necesare (a se vedea considerentul 265) pentru a maximiza recuperarea datoriilor sale de la Oltchim, în primul rând prin solicitarea în instanță a unei executări a creanțelor sale, inițiind astfel insolvența celei din urmă, iar ulterior prin prezentarea, astfel cum prevede Legea privind procedura insolvenței, propriei propuneri de plan de reorganizare [articolul 94 alineatul (1) din Legea privind procedura insolvenței]. |
| --- | --- |

(289)

În general, un operator în economia de piață aflat într-o situație similară cu cea a AAAS – având în vedere numeroasele tentative anterioare eșuate de privatizare prin vânzarea societății într-un singur pachet de active – ar fi încercat în primul rând să își impună opinia cu privire la un plan de reorganizare, în special pe baza unei vânzări prin pachete de active. AAAS a dispus de mijloacele necesare (a se vedea considerentul 265) pentru a maximiza recuperarea datoriilor sale de la Oltchim, în primul rând prin solicitarea în instanță a unei executări a creanțelor sale, inițiind astfel insolvența celei din urmă, iar ulterior prin prezentarea, astfel cum prevede Legea privind procedura insolvenței, propriei propuneri de plan de reorganizare [articolul 94 alineatul (1) din Legea privind procedura insolvenței].

| (290) | În concluzie, din moment ce măsura 3 nu poate fi separată în mod rezonabil de măsurile 1 și 2, toate aceste măsuri constituie o serie de intervenții legate între ele imputabile statului, care oferă un avantaj societății Oltchim, astfel cum se indică în memorandum. |
| --- | --- |

(290)

În concluzie, din moment ce măsura 3 nu poate fi separată în mod rezonabil de măsurile 1 și 2, toate aceste măsuri constituie o serie de intervenții legate între ele imputabile statului, care oferă un avantaj societății Oltchim, astfel cum se indică în memorandum.

| (291) | Prin urmare, în ansamblu, Comisia consideră că AAAS a acordat societății Oltchim un avantaj economic selectiv total în valoare de 217 827 557 EUR (130)
  (990 125 260 RON), iar avantajul economic selectiv total acordat societății Oltchim de către AAAS, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române” și Electrica este egal cu 1 516 598 405 RON (333 651 649 EUR) pentru măsurile 1 și 3 combinate (131)
  , la care se adaugă avantajul conferit prin măsura 2. |
| --- | --- |

(291)

Prin urmare, în ansamblu, Comisia consideră că AAAS a acordat societății Oltchim un avantaj economic selectiv total în valoare de 217 827 557 EUR (130)
  (990 125 260 RON), iar avantajul economic selectiv total acordat societății Oltchim de către AAAS, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române” și Electrica este egal cu 1 516 598 405 RON (333 651 649 EUR) pentru măsurile 1 și 3 combinate (131)
  , la care se adaugă avantajul conferit prin măsura 2.

Prin urmare, în ansamblu, Comisia consideră că AAAS a acordat societății Oltchim un avantaj economic selectiv total în valoare de 217 827 557 EUR

130

(990 125 260 RON), iar avantajul economic selectiv total acordat societății Oltchim de către AAAS, Salrom, CET Govora, Administrația Națională „Apele Române” și Electrica este egal cu 1 516 598 405 RON (333 651 649 EUR) pentru măsurile 1 și 3 combinate

131

, la care se adaugă avantajul conferit prin măsura 2.

6.1.3.   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

| (292) | Sprijinul public poate denatura concurența chiar dacă acesta nu ajută întreprinderea beneficiară să se extindă și să își majoreze cota de piață. Este suficient că ajutorul îi permite să mențină o poziție competitivă mai puternică decât cea pe care ar fi avut-o dacă ajutorul nu ar fi fost acordat. În acest context, pentru a se considera că ajutorul denaturează concurența, în mod normal este suficient ca ajutorul să ofere beneficiarului un avantaj prin scutirea de cheltuieli pe care, în caz contrar, acesta ar fi trebuit să le suporte în cursul operațiunilor comerciale curente (132). |
| --- | --- |

(292)

Sprijinul public poate denatura concurența chiar dacă acesta nu ajută întreprinderea beneficiară să se extindă și să își majoreze cota de piață. Este suficient că ajutorul îi permite să mențină o poziție competitivă mai puternică decât cea pe care ar fi avut-o dacă ajutorul nu ar fi fost acordat. În acest context, pentru a se considera că ajutorul denaturează concurența, în mod normal este suficient ca ajutorul să ofere beneficiarului un avantaj prin scutirea de cheltuieli pe care, în caz contrar, acesta ar fi trebuit să le suporte în cursul operațiunilor comerciale curente (132).

132

| (293) | Sprijinul public pentru întreprinderi constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE doar în măsura în care acesta „afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. În această privință, nu este necesar să se stabilească dacă ajutorul are un efect real asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, ci doar dacă ajutorul este susceptibil să afecteze aceste schimburi comerciale (133). Mai concret, instanțele Uniunii au considerat că „atunci când un ajutor financiar acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu aceea a altor întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale intra-[Uniune], acestea din urmă trebuie considerate ca fiind influențate de ajutor” (134). |
| --- | --- |

(293)

Sprijinul public pentru întreprinderi constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE doar în măsura în care acesta „afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. În această privință, nu este necesar să se stabilească dacă ajutorul are un efect real asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, ci doar dacă ajutorul este susceptibil să afecteze aceste schimburi comerciale (133). Mai concret, instanțele Uniunii au considerat că „atunci când un ajutor financiar acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu aceea a altor întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale intra-[Uniune], acestea din urmă trebuie considerate ca fiind influențate de ajutor” (134).

133

134

| (294) | Sprijinul public poate fi considerat ca având un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre inclusiv în cazul în care beneficiarul nu este implicat direct în schimburi comerciale transfrontaliere. De exemplu, subvenția poate îngreuna pătrunderea pe piață a operatorilor din alte state membre prin menținerea sau creșterea ofertei locale (135). |
| --- | --- |

(294)

Sprijinul public poate fi considerat ca având un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre inclusiv în cazul în care beneficiarul nu este implicat direct în schimburi comerciale transfrontaliere. De exemplu, subvenția poate îngreuna pătrunderea pe piață a operatorilor din alte state membre prin menținerea sau creșterea ofertei locale (135).

135

| (295) | Comisia consideră că, prin faptul că societății Oltchim i s-a acordat posibilitatea de a-și continua și de a-și reorganiza activitățile, precum și de a-și anula datoriile publice, măsurile sunt de natură să îmbunătățească poziția concurențială a Oltchim în raport cu cea a concurenților săi pe piața internă. |
| --- | --- |

(295)

Comisia consideră că, prin faptul că societății Oltchim i s-a acordat posibilitatea de a-și continua și de a-și reorganiza activitățile, precum și de a-și anula datoriile publice, măsurile sunt de natură să îmbunătățească poziția concurențială a Oltchim în raport cu cea a concurenților săi pe piața internă.

| (296) | Oltchim își desfășoară activitatea în sectorul producției de produse chimice de bază, cu alte cuvinte pe piețe concurențiale din Europa și din întreaga lume. |
| --- | --- |

(296)

Oltchim își desfășoară activitatea în sectorul producției de produse chimice de bază, cu alte cuvinte pe piețe concurențiale din Europa și din întreaga lume.

| (297) | Prin urmare, Comisia concluzionează că măsurile au potențialul de a denatura sau de a amenința să denatureze concurența și de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(297)

Prin urmare, Comisia concluzionează că măsurile au potențialul de a denatura sau de a amenința să denatureze concurența și de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

6.1.4.   Concluzie privind existența ajutorului

Concluzie privind existența ajutorului

| (298) | Având în vedere că toate condițiile pentru existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (a se vedea subsecțiunile 6.1.1-6.1.3) sunt îndeplinite pentru toate cele trei măsuri, Comisia concluzionează că:






  — | Măsura 1 constituie ajutor de stat. |
| --- | --- | --- |

(298)

Având în vedere că toate condițiile pentru existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (a se vedea subsecțiunile 6.1.1-6.1.3) sunt îndeplinite pentru toate cele trei măsuri, Comisia concluzionează că:

—

Măsura 1 constituie ajutor de stat.

Măsura 1

| — | Măsura 2 constituie ajutor de stat pentru CET Govora și nu constituieajutor de stat pentru Salrom. |
| --- | --- |

—

Măsura 2 constituie ajutor de stat pentru CET Govora și nu constituieajutor de stat pentru Salrom.

Măsura 2

| — | Măsura 3 constituie ajutor de stat pentru AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom și Electrica și nu constituie ajutor de stat pentru CET Govora. |
| --- | --- |

—

Măsura 3 constituie ajutor de stat pentru AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom și Electrica și nu constituie ajutor de stat pentru CET Govora.

Măsura 3

| (299) | Măsurile 1, 2 și 3 în ansamblu constituie ajutor pentru AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, CET Govora și Electrica. Pe baza considerentului 291 deasuprade mai sus, Comisia concluzionează că statul român a acordat societății Oltchim un ajutor egal cu 1 516 598 405 RON (333 651 649 EUR), la care se adaugă avantajul aferent măsurii 2. |
| --- | --- |

(299)

Măsurile 1, 2 și 3 în ansamblu constituie ajutor pentru AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, CET Govora și Electrica. Pe baza considerentului 291 deasuprade mai sus, Comisia concluzionează că statul român a acordat societății Oltchim un ajutor egal cu 1 516 598 405 RON (333 651 649 EUR), la care se adaugă avantajul aferent măsurii 2.

6.1.5.   Legalitatea ajutorului

Legalitatea ajutorului

| (300) | Comisia remarcă faptul că măsurile 1, 2 (privind CET Govora) și măsura 3 (privind AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica) au fost acordate în anii 2012-2015, încălcând „clauza de standstill” prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(300)

Comisia remarcă faptul că măsurile 1, 2 (privind CET Govora) și măsura 3 (privind AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica) au fost acordate în anii 2012-2015, încălcând „clauza de standstill” prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

| (301) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, având în vedere că măsurile au fost considerate ca reprezentând ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, acestea constituie ajutor de stat ilegal. |
| --- | --- |

(301)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, având în vedere că măsurile au fost considerate ca reprezentând ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, acestea constituie ajutor de stat ilegal.

6.2.   Compatibilitatea ajutorului și temeiul juridic al evaluării

Compatibilitatea ajutorului și temeiul juridic al evaluării

| (302) | Conform jurisprudenței constante, un stat membru care solicită permisiunea de a acorda ajutoare prin derogare de la normele prevăzute de tratat are obligația de a colabora cu Comisia. |
| --- | --- |

(302)

Conform jurisprudenței constante, un stat membru care solicită permisiunea de a acorda ajutoare prin derogare de la normele prevăzute de tratat are obligația de a colabora cu Comisia.

| (303) | În baza obligației respective, statul membru în cauză trebuie, în special, să furnizeze Comisiei toate informațiile pentru ca aceasta să poată verifica dacă sunt îndeplinite condițiile derogării solicitate (136). În acest caz, autoritățile române nu susțin niciun temei juridic pentru evaluarea compatibilității. |
| --- | --- |

(303)

În baza obligației respective, statul membru în cauză trebuie, în special, să furnizeze Comisiei toate informațiile pentru ca aceasta să poată verifica dacă sunt îndeplinite condițiile derogării solicitate (136). În acest caz, autoritățile române nu susțin niciun temei juridic pentru evaluarea compatibilității.

136

| (304) | Având în vedere faptul că Oltchim poate fi considerată o întreprindere aflată în dificultate (a se vedea considerentul 88), singurul argument pentru compatibilitate identificat de Comisie în decizia de inițiere a procedurii (137) a fost ajutorul de salvare și restructurare pe baza Orientărilor din 2014 privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(304)

Având în vedere faptul că Oltchim poate fi considerată o întreprindere aflată în dificultate (a se vedea considerentul 88), singurul argument pentru compatibilitate identificat de Comisie în decizia de inițiere a procedurii (137) a fost ajutorul de salvare și restructurare pe baza Orientărilor din 2014 privind salvarea și restructurarea.

137

| (305) | Într-adevăr, autoritățile române au invocat (într-o etapă destul de târzie a procedurii (138)) posibila eligibilitate a măsurilor ca ajutor de restructurare și au prezentat posibilitatea de a califica planul de reorganizare ca plan de restructurare în acest scop. În acest sens, România subliniază progresele considerabile înregistrate de societate în perioada de reorganizare. |
| --- | --- |

(305)

Într-adevăr, autoritățile române au invocat (într-o etapă destul de târzie a procedurii (138)) posibila eligibilitate a măsurilor ca ajutor de restructurare și au prezentat posibilitatea de a califica planul de reorganizare ca plan de restructurare în acest scop. În acest sens, România subliniază progresele considerabile înregistrate de societate în perioada de reorganizare.

138

| (306) | Cu toate acestea, după etapa de investigare, Comisia concluzionează că criteriile pentru ajutorul de salvare sau restructurare compatibil, prevăzute în Orientările privind salvarea și restructurarea, nu sunt respectate de niciuna dintre măsuri, nici măcar în cadrul planului de reorganizare, astfel cum a fost aprobat și pus în aplicare de România. |
| --- | --- |

(306)

Cu toate acestea, după etapa de investigare, Comisia concluzionează că criteriile pentru ajutorul de salvare sau restructurare compatibil, prevăzute în Orientările privind salvarea și restructurarea, nu sunt respectate de niciuna dintre măsuri, nici măcar în cadrul planului de reorganizare, astfel cum a fost aprobat și pus în aplicare de România.

| (307) | Mai precis, în orice caz, Comisia nu a putut identifica nicio contribuție semnificativă reală, actuală și suficientă la costurile de restructurare care ar fi sprijinită de resursele proprii ale Oltchim, în sensul punctului 35 din Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea. Cuantumul ajutorului depășește în mod semnificativ prețul de vânzare obținut în caz contrar în urma licitației. În mod concret, cuantumul total al ajutorului depășește 333 de milioane EUR (cifră care corespunde numai măsurilor 1 și 3 combinate și care ar trebui să fie completată cu cuantumul ajutorului corespunzător măsurii 2), în timp ce suma obținută din vânzarea majorității activelor Oltchim nu depășește 143 de milioane EUR, sumă care este semnificativ mai mică decât pragul minim de 50 % al contribuției proprii impus prin Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea (139). Planul de reorganizare al Oltchim nu a fost încă finalizat la această dată, având în vedere că noua licitație pentru vânzarea activelor rămase ale Oltchim este încă în curs, și nu se preconizează că va fi finalizat înainte de luna aprilie 2019. Prin urmare, Comisia consideră că nicio sursă potențială suplimentară de finanțare din vânzările de active nu poate fi luată în considerare în scopul stabilirii contribuției proprii decât cele deja înregistrate ca parte din veniturile obținute din vânzare care corespund primei licitații încheiate. |
| --- | --- |

(307)

Mai precis, în orice caz, Comisia nu a putut identifica nicio contribuție semnificativă reală, actuală și suficientă la costurile de restructurare care ar fi sprijinită de resursele proprii ale Oltchim, în sensul punctului 35 din Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea. Cuantumul ajutorului depășește în mod semnificativ prețul de vânzare obținut în caz contrar în urma licitației. În mod concret, cuantumul total al ajutorului depășește 333 de milioane EUR (cifră care corespunde numai măsurilor 1 și 3 combinate și care ar trebui să fie completată cu cuantumul ajutorului corespunzător măsurii 2), în timp ce suma obținută din vânzarea majorității activelor Oltchim nu depășește 143 de milioane EUR, sumă care este semnificativ mai mică decât pragul minim de 50 % al contribuției proprii impus prin Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea (139). Planul de reorganizare al Oltchim nu a fost încă finalizat la această dată, având în vedere că noua licitație pentru vânzarea activelor rămase ale Oltchim este încă în curs, și nu se preconizează că va fi finalizat înainte de luna aprilie 2019. Prin urmare, Comisia consideră că nicio sursă potențială suplimentară de finanțare din vânzările de active nu poate fi luată în considerare în scopul stabilirii contribuției proprii decât cele deja înregistrate ca parte din veniturile obținute din vânzare care corespund primei licitații încheiate.

139

| (308) | În plus, în conformitate cu punctul 65 din Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea, „în cazul în care sprijinul de stat se acordă într-o formă care consolidează poziția beneficiarului în materie de capitaluri proprii, de exemplu atunci când statul furnizează [...] sau șterge datorii [...] ajutorul pentru acoperirea pierderilor ar trebui să se acorde numai în condiții care implică o repartizare adecvată a sarcinilor între investitorii existenți”. România nu a furnizat informații care să demonstreze o repartizare adecvată a sarcinilor în cadrul planului de reorganizare. Punctul 67 din Orientările privind salvarea și restructurarea prevede, de asemenea, că „orice ajutor de stat care consolidează poziția beneficiarului în materie de capitaluri proprii ar trebui acordat în condiții care să asigure statului o cotă rezonabilă din viitoarele creșteri de valoare ale beneficiarului, având în vedere cuantumul capitalurilor proprii investite de stat în comparație cu restul capitalurilor proprii ale întreprinderii după contabilizarea pierderilor”. În cazul Oltchim, o astfel de repartizare adecvată a sarcinilor nu a fost demonstrată. |
| --- | --- |

(308)

În plus, în conformitate cu punctul 65 din Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea, „în cazul în care sprijinul de stat se acordă într-o formă care consolidează poziția beneficiarului în materie de capitaluri proprii, de exemplu atunci când statul furnizează [...] sau șterge datorii [...] ajutorul pentru acoperirea pierderilor ar trebui să se acorde numai în condiții care implică o repartizare adecvată a sarcinilor între investitorii existenți”. România nu a furnizat informații care să demonstreze o repartizare adecvată a sarcinilor în cadrul planului de reorganizare. Punctul 67 din Orientările privind salvarea și restructurarea prevede, de asemenea, că „orice ajutor de stat care consolidează poziția beneficiarului în materie de capitaluri proprii ar trebui acordat în condiții care să asigure statului o cotă rezonabilă din viitoarele creșteri de valoare ale beneficiarului, având în vedere cuantumul capitalurilor proprii investite de stat în comparație cu restul capitalurilor proprii ale întreprinderii după contabilizarea pierderilor”. În cazul Oltchim, o astfel de repartizare adecvată a sarcinilor nu a fost demonstrată.

| (309) | În cele din urmă, având în vedere poziția importantă a Oltchim în sectorul chimic din România și cotele de piață semnificative ale acesteia pe diferitele piețe geografice și de produse pe care este activă, precum și în conformitate cu secțiunea 3.6.2 din Orientările privind salvarea și restructurarea, Oltchim ar fi trebuit să pună în aplicare măsuri în vederea limitării denaturării concurenței create de ajutor. În acest context, Comisia constată că România nu a propus măsuri compensatorii structurale sau comportamentale. |
| --- | --- |

(309)

În cele din urmă, având în vedere poziția importantă a Oltchim în sectorul chimic din România și cotele de piață semnificative ale acesteia pe diferitele piețe geografice și de produse pe care este activă, precum și în conformitate cu secțiunea 3.6.2 din Orientările privind salvarea și restructurarea, Oltchim ar fi trebuit să pună în aplicare măsuri în vederea limitării denaturării concurenței create de ajutor. În acest context, Comisia constată că România nu a propus măsuri compensatorii structurale sau comportamentale.

| (310) | În consecință, Comisia concluzionează că planul de reorganizare nu poate îndeplini mai multe dintre condițiile cumulative impuse prin Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea și, prin urmare, nu poate continua pe această cale, în pofida disponibilității declarate a României de a prezenta observații suplimentare în acest sens. |
| --- | --- |

(310)

În consecință, Comisia concluzionează că planul de reorganizare nu poate îndeplini mai multe dintre condițiile cumulative impuse prin Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea și, prin urmare, nu poate continua pe această cale, în pofida disponibilității declarate a României de a prezenta observații suplimentare în acest sens.

6.3.   Recuperarea

Recuperarea

| (311) | În conformitate cu tratatul și cu jurisprudența constantă a Curților Uniunii, atunci când constată că un ajutor este incompatibil cu piața internă, Comisia are competența de a hotărî dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice ajutorul (140). De asemenea, Curțile Uniunii au susținut în mod consecvent că obligația impusă unui stat membru de a anula ajutorul considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (141). |
| --- | --- |

(311)

În conformitate cu tratatul și cu jurisprudența constantă a Curților Uniunii, atunci când constată că un ajutor este incompatibil cu piața internă, Comisia are competența de a hotărî dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice ajutorul (140). De asemenea, Curțile Uniunii au susținut în mod consecvent că obligația impusă unui stat membru de a anula ajutorul considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă are rolul de a restabili situația existentă anterior (141).

140

141

| (312) | În acest context, Curțile Uniunii au stabilit că acest obiectiv este atins odată cu rambursarea de către beneficiar a sumelor acordate sub formă de ajutor ilegal, acesta renunțând astfel la avantajul de care beneficiase față de concurenții săi de pe piață și restabilind situația anterioară primirii ajutorului (142). |
| --- | --- |

(312)

În acest context, Curțile Uniunii au stabilit că acest obiectiv este atins odată cu rambursarea de către beneficiar a sumelor acordate sub formă de ajutor ilegal, acesta renunțând astfel la avantajul de care beneficiase față de concurenții săi de pe piață și restabilind situația anterioară primirii ajutorului (142).

142

| (313) | În concordanță cu jurisprudența, articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (143) prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...]”. |
| --- | --- |

(313)

În concordanță cu jurisprudența, articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului (143) prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...]”.

143

| (314) | Astfel cum s-a demonstrat în considerentele 291 și 299, ajutorul acordat societății Oltchim în cadrul celor trei măsuri împreună – care se ridică la 1 516 598 405 RON (333 651 649 EUR) (pentru măsurile 1 și 3 combinate), la care se adaugă cuantumul ajutorului aferent măsurii 2 – a fost pus în aplicare cu încălcarea articolului 108 din TFUE și trebuie considerat ajutor ilegal și incompatibil. Prin urmare, acest ajutor trebuie recuperat pentru a se restabili situația existentă pe piață înainte de acordarea acestuia. |
| --- | --- |

(314)

Astfel cum s-a demonstrat în considerentele 291 și 299, ajutorul acordat societății Oltchim în cadrul celor trei măsuri împreună – care se ridică la 1 516 598 405 RON (333 651 649 EUR) (pentru măsurile 1 și 3 combinate), la care se adaugă cuantumul ajutorului aferent măsurii 2 – a fost pus în aplicare cu încălcarea articolului 108 din TFUE și trebuie considerat ajutor ilegal și incompatibil. Prin urmare, acest ajutor trebuie recuperat pentru a se restabili situația existentă pe piață înainte de acordarea acestuia.

| (315) | Recuperarea va trebui să acopere intervalul de timp cuprins între data la care beneficiarul a obținut un avantaj (144), și anume data la care ajutorul a fost pus la dispoziția sa, și data recuperării efective, iar sumele care urmează să fie recuperate vor trebui să fie purtătoare de dobândă până la recuperarea lor efectivă. |
| --- | --- |

(315)

Recuperarea va trebui să acopere intervalul de timp cuprins între data la care beneficiarul a obținut un avantaj (144), și anume data la care ajutorul a fost pus la dispoziția sa, și data recuperării efective, iar sumele care urmează să fie recuperate vor trebui să fie purtătoare de dobândă până la recuperarea lor efectivă.

144

6.4.   Problema continuității economice în vânzarea Oltchim (145)

Problema continuității economice în vânzarea Oltchim

145

| (316) | În cazul în care Comisia emite o decizie negativă cu privire la recuperarea ajutorului incompatibil acordat unei întreprinderi în sensul articolelor 107 și 108 din TFUE, statul membru în cauză este obligat să recupereze ajutorul incompatibil. Obligația de recuperare poate fi extinsă la o nouă întreprindere, căreia întreprinderea în cauză i-a transferat sau vândut o parte din activele sale, atunci când transferul sau structura de vânzare conduce la concluzia că există o continuitate economică între cele două întreprinderi (146). |
| --- | --- |

(316)

În cazul în care Comisia emite o decizie negativă cu privire la recuperarea ajutorului incompatibil acordat unei întreprinderi în sensul articolelor 107 și 108 din TFUE, statul membru în cauză este obligat să recupereze ajutorul incompatibil. Obligația de recuperare poate fi extinsă la o nouă întreprindere, căreia întreprinderea în cauză i-a transferat sau vândut o parte din activele sale, atunci când transferul sau structura de vânzare conduce la concluzia că există o continuitate economică între cele două întreprinderi (146).

146

| (317) | În conformitate cu hotărârea Curții în cauza Italia și SIM 2/Comisia (147), pe care Comisia și-a întemeiat decizia privind Olympic Airlines, Alitalia și SERNAM (148), evaluarea continuității economice între „vechea” entitate și noile structuri se realizează în funcție de o serie de indicatori. Se pot lua în considerare următorii factori: domeniul de aplicare a activelor vândute (active și pasive, menținerea forței de muncă, pachete de active), prețul de vânzare, identitatea cumpărătorului (cumpărătorilor), momentul vânzării (după începerea evaluării preliminare, a procedurii oficiale de investigare sau după decizia finală) și logica economică a operațiunii. Acest set de indicatori a fost confirmat de Curte în hotărârea sa din 28 martie 2012 în cauza Ryanair/Comisia (149), care a confirmat hotărârea în cauza Alitalia. |
| --- | --- |

(317)

În conformitate cu hotărârea Curții în cauza Italia și SIM 2/Comisia (147), pe care Comisia și-a întemeiat decizia privind Olympic Airlines, Alitalia și SERNAM (148), evaluarea continuității economice între „vechea” entitate și noile structuri se realizează în funcție de o serie de indicatori. Se pot lua în considerare următorii factori: domeniul de aplicare a activelor vândute (active și pasive, menținerea forței de muncă, pachete de active), prețul de vânzare, identitatea cumpărătorului (cumpărătorilor), momentul vânzării (după începerea evaluării preliminare, a procedurii oficiale de investigare sau după decizia finală) și logica economică a operațiunii. Acest set de indicatori a fost confirmat de Curte în hotărârea sa din 28 martie 2012 în cauza Ryanair/Comisia (149), care a confirmat hotărârea în cauza Alitalia.

147

148

149

| (318) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 5 de mai sus, după mai multe schimburi de informații cu autoritățile române cu privire la chestiunea continuității economice, la 23 decembrie 2016 DG COMP a transmis autorităților române o scrisoare de evaluare preliminară privind continuitatea economică. În această scrisoare, pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române cu privire la domeniul de aplicare a vânzării referitoare la cele nouă pachete de active și la procesul de vânzare (prin intermediul unei licitații orientate către piață), DG Concurență a plecat de la premisa că procesul de vânzare a Oltchim, astfel cum a fost conceput la acel moment de autoritățile române, nu a condus în mod necesar la continuitatea economică între Oltchim și întreprinderea (întreprinderile) care ar fi putut rezulta din procesul de vânzare, fără a aduce atingere evaluării elementelor esențiale care nu sunt cunoscute încă la momentul respectiv, cum ar fi finalizarea efectivă și rezultatul observat al vânzării, domeniul real de aplicare a transferului, prețul și logica sa economică. |
| --- | --- |

(318)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 5 de mai sus, după mai multe schimburi de informații cu autoritățile române cu privire la chestiunea continuității economice, la 23 decembrie 2016 DG COMP a transmis autorităților române o scrisoare de evaluare preliminară privind continuitatea economică. În această scrisoare, pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române cu privire la domeniul de aplicare a vânzării referitoare la cele nouă pachete de active și la procesul de vânzare (prin intermediul unei licitații orientate către piață), DG Concurență a plecat de la premisa că procesul de vânzare a Oltchim, astfel cum a fost conceput la acel moment de autoritățile române, nu a condus în mod necesar la continuitatea economică între Oltchim și întreprinderea (întreprinderile) care ar fi putut rezulta din procesul de vânzare, fără a aduce atingere evaluării elementelor esențiale care nu sunt cunoscute încă la momentul respectiv, cum ar fi finalizarea efectivă și rezultatul observat al vânzării, domeniul real de aplicare a transferului, prețul și logica sa economică.

| (319) | În această etapă a procesului de vânzare, după votul de aprobare acordat de adunarea creditorilor cu privire la doi dintre cumpărători pentru majoritatea activelor Oltchim, majoritatea acestor elemente sunt cunoscute. Pentru a decide dacă există un ajutor de stat în favoarea cumpărătorului (cumpărătorilor) societății Oltchim, Comisia va evalua fiecare dintre cele cinci criterii enumerate mai sus, după cum urmează. |
| --- | --- |

(319)

În această etapă a procesului de vânzare, după votul de aprobare acordat de adunarea creditorilor cu privire la doi dintre cumpărători pentru majoritatea activelor Oltchim, majoritatea acestor elemente sunt cunoscute. Pentru a decide dacă există un ajutor de stat în favoarea cumpărătorului (cumpărătorilor) societății Oltchim, Comisia va evalua fiecare dintre cele cinci criterii enumerate mai sus, după cum urmează.

6.4.1.   Domeniul de aplicare a activelor vândute în cadrul planului de reorganizare revizuit

Domeniul de aplicare a activelor vândute în cadrul planului de reorganizare revizuit

| (320) | Comisia observă că activele preluate de principalul cumpărător – Chimcomplex prin pachetele de active 1-5 și parțial 7 – reprezintă doar 58 % din activele și instalațiile de producție ale Oltchim (conform evaluarii Winterhill). În ceea ce privește DSG, acesta ar prelua o parte foarte limitată din activele Oltchim, și anume pachetul de active 6 (instalația de prelucrare a PVC-ului, pe care aceasta a închiriat-o de la Oltchim în trecut). Activele vizate ale DSG reprezintă o parte foarte mică din activele și instalațiile de producție ale Oltchim (1,94 % conform evaluarii Winterhill). |
| --- | --- |

(320)

Comisia observă că activele preluate de principalul cumpărător – Chimcomplex prin pachetele de active 1-5 și parțial 7 – reprezintă doar 58 % din activele și instalațiile de producție ale Oltchim (conform evaluarii Winterhill). În ceea ce privește DSG, acesta ar prelua o parte foarte limitată din activele Oltchim, și anume pachetul de active 6 (instalația de prelucrare a PVC-ului, pe care aceasta a închiriat-o de la Oltchim în trecut). Activele vizate ale DSG reprezintă o parte foarte mică din activele și instalațiile de producție ale Oltchim (1,94 % conform evaluarii Winterhill).

| (321) | În ceea ce privește Chimcomplex, acesta nu va obține sau prelua obligațiile Oltchim, contractele comerciale sau orice alte materii prime, produse (ne)finite sau piese de schimb existente. Costurile potențiale legate de poluarea istorică a terenului rămân în sarcina vânzătorului în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”. Acest lucru este în concordanță cu opinia Comisiei exprimată în scrisoarea sa din 23 decembrie 2016 conform căreia „obligațiile Oltchim [...], inclusiv obligațiile de mediu anterioare, rămân în sarcina Oltchim”. Același lucru este valabil, de asemenea, în cazul DSG. |
| --- | --- |

(321)

În ceea ce privește Chimcomplex, acesta nu va obține sau prelua obligațiile Oltchim, contractele comerciale sau orice alte materii prime, produse (ne)finite sau piese de schimb existente. Costurile potențiale legate de poluarea istorică a terenului rămân în sarcina vânzătorului în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”. Acest lucru este în concordanță cu opinia Comisiei exprimată în scrisoarea sa din 23 decembrie 2016 conform căreia „obligațiile Oltchim [...], inclusiv obligațiile de mediu anterioare, rămân în sarcina Oltchim”. Același lucru este valabil, de asemenea, în cazul DSG.

| (322) | În ceea ce privește angajații, specificațiile cererii de ofertă sau contractul de vânzare-cumpărare nu a impus cumpărătorilor să reangajeze oricare dintre salariați. Cu toate acestea, potențialilor cumpărători li s-a oferit posibilitatea de a reangaja salariați ai societății Oltchim, solicitându-le să precizeze dacă optează pentru această posibilitate în ofertele lor indicative, cu indicarea numărului de angajați preluați în conformitate cu planurile lor de afaceri. În cele din urmă, Chimcomplex intenționa să reangajeze un număr de 1 215 salariați, adică în jur de 62 % din numărul total al angajaților de la Oltchim la momentul depunerii ofertei sale ferme de licitație (150). Numărul de reangajări pe care vânzătorul l-a luat în calcul pentru evaluarea ofertelor ferme (a se vedea considerentul 335) a fost însă de maximum 984 de angajați – numărul de angajați care își dăduseră acordul efectiv pentru pachetul de reangajare, adică aproximativ 50 % din numărul total al forței de muncă a societății Oltchim la momentul respectiv. În orice caz, procentul de angajați care vor fi transferați în cele din urmă către Chimcomplex rămâne sub procentul salariaților reangajați în cazul unor decizii anterioare ale Comisiei unde nu s-a putut stabili existența unei continuități economice (151). |
| --- | --- |

(322)

În ceea ce privește angajații, specificațiile cererii de ofertă sau contractul de vânzare-cumpărare nu a impus cumpărătorilor să reangajeze oricare dintre salariați. Cu toate acestea, potențialilor cumpărători li s-a oferit posibilitatea de a reangaja salariați ai societății Oltchim, solicitându-le să precizeze dacă optează pentru această posibilitate în ofertele lor indicative, cu indicarea numărului de angajați preluați în conformitate cu planurile lor de afaceri. În cele din urmă, Chimcomplex intenționa să reangajeze un număr de 1 215 salariați, adică în jur de 62 % din numărul total al angajaților de la Oltchim la momentul depunerii ofertei sale ferme de licitație (150). Numărul de reangajări pe care vânzătorul l-a luat în calcul pentru evaluarea ofertelor ferme (a se vedea considerentul 335) a fost însă de maximum 984 de angajați – numărul de angajați care își dăduseră acordul efectiv pentru pachetul de reangajare, adică aproximativ 50 % din numărul total al forței de muncă a societății Oltchim la momentul respectiv. În orice caz, procentul de angajați care vor fi transferați în cele din urmă către Chimcomplex rămâne sub procentul salariaților reangajați în cazul unor decizii anterioare ale Comisiei unde nu s-a putut stabili existența unei continuități economice (151).

150

151

| (323) | În plus, Comisia observă că acordurile de furnizare și de vânzare semnificative pentru activitatea operațională vor înceta. Mai concret, Chimcomplex susține că dispune de propria rețea de clienți, astfel că baza de clienți se va schimba considerabil după dobândirea activelor vizate. De asemenea, Chimcomplex a confirmat în mod explicit că nu va utiliza marca Oltchim. |
| --- | --- |

(323)

În plus, Comisia observă că acordurile de furnizare și de vânzare semnificative pentru activitatea operațională vor înceta. Mai concret, Chimcomplex susține că dispune de propria rețea de clienți, astfel că baza de clienți se va schimba considerabil după dobândirea activelor vizate. De asemenea, Chimcomplex a confirmat în mod explicit că nu va utiliza marca Oltchim.

| (324) | În cele din urmă, Comisia ia act de faptul că domeniul de aplicare a activităților care urmează să fie desfășurate de Chimcomplex și de DSG cu privire la pachetele de active dobândite de la Oltchim va fi, într-o anumită măsură, diferit în comparație cu activitățile societății Oltchim la momentul semnării SPA, astfel cum se demonstrează mai jos (a se vedea, în special, secțiunea 5.4.5). |
| --- | --- |

(324)

În cele din urmă, Comisia ia act de faptul că domeniul de aplicare a activităților care urmează să fie desfășurate de Chimcomplex și de DSG cu privire la pachetele de active dobândite de la Oltchim va fi, într-o anumită măsură, diferit în comparație cu activitățile societății Oltchim la momentul semnării SPA, astfel cum se demonstrează mai jos (a se vedea, în special, secțiunea 5.4.5).

| (325) | În ceea ce privește pachetele de active nevândute 8, 9 și o parte din pachetul 7, acestea reprezintă doar o mică parte a activității Oltchim și sunt formate din active neoperaționale. Prin urmare, domeniul de aplicare a activităților care urmează să fie desfășurate de către cumpărătorul (cumpărătorii) potențial(i) nu ar include, în mod clar, activitățile societății Oltchim iar domeniul de aplicare a activităților care urmează să fie desfășurate utilizând aceste active ar fi, foarte probabil, diferit de cel al Oltchim. |
| --- | --- |

(325)

În ceea ce privește pachetele de active nevândute 8, 9 și o parte din pachetul 7, acestea reprezintă doar o mică parte a activității Oltchim și sunt formate din active neoperaționale. Prin urmare, domeniul de aplicare a activităților care urmează să fie desfășurate de către cumpărătorul (cumpărătorii) potențial(i) nu ar include, în mod clar, activitățile societății Oltchim iar domeniul de aplicare a activităților care urmează să fie desfășurate utilizând aceste active ar fi, foarte probabil, diferit de cel al Oltchim.

6.4.2.   Prețul de vânzare

Prețul de vânzare

| (326) | Pentru a evita continuitatea economică, activele care fac obiectul procedurii de licitație trebuie să fie vândute la prețul lor de piață. Prețul de piață este prețul care ar putea fi stabilit de un investitor privat care acționează în condiții normale de piață (152). |
| --- | --- |

(326)

Pentru a evita continuitatea economică, activele care fac obiectul procedurii de licitație trebuie să fie vândute la prețul lor de piață. Prețul de piață este prețul care ar putea fi stabilit de un investitor privat care acționează în condiții normale de piață (152).

152

| (327) | După încheierea licitației, România a vândut majoritatea activelor cuprinse în diferitele pachete vândute (1-6 și parțial 7) printr-o procedură de licitație deschisă, transparentă, nediscriminatorie și necondiționată pentru ofertanții care depun oferta cea mai avantajoasă, cu finanțare garantată, astfel cum se explică mai jos. |
| --- | --- |

(327)

După încheierea licitației, România a vândut majoritatea activelor cuprinse în diferitele pachete vândute (1-6 și parțial 7) printr-o procedură de licitație deschisă, transparentă, nediscriminatorie și necondiționată pentru ofertanții care depun oferta cea mai avantajoasă, cu finanțare garantată, astfel cum se explică mai jos.

| (328) | În primul rând, invitația de a prezenta o cerere de exprimare a interesului pentru diferitele pachete de active ale Oltchim nu a prezentat nicio limitare în ceea ce privește părțile care puteau depune cereri de oferte; prin urmare, orice entitate a putut să transmită o ofertă în cadrul procedurii de licitație. |
| --- | --- |

(328)

În primul rând, invitația de a prezenta o cerere de exprimare a interesului pentru diferitele pachete de active ale Oltchim nu a prezentat nicio limitare în ceea ce privește părțile care puteau depune cereri de oferte; prin urmare, orice entitate a putut să transmită o ofertă în cadrul procedurii de licitație.

| (329) | Astfel cum reiese din diverse rapoarte privind vânzarea activelor Oltchim (a se vedea considerentul 8), Chimcomplex a fost doar unul dintre numeroșii alți participanți (ajungând, în etapa finală, un total de nouă actori) la licitație pentru diferite combinații de active ale Oltchim, astfel cum a fost desfășurată de administratorii judiciari ai Oltchim, împreună cu AT Kearney („vânzătorul”). |
| --- | --- |

(329)

Astfel cum reiese din diverse rapoarte privind vânzarea activelor Oltchim (a se vedea considerentul 8), Chimcomplex a fost doar unul dintre numeroșii alți participanți (ajungând, în etapa finală, un total de nouă actori) la licitație pentru diferite combinații de active ale Oltchim, astfel cum a fost desfășurată de administratorii judiciari ai Oltchim, împreună cu AT Kearney („vânzătorul”).

| (330) | În al doilea rând, în ceea ce privește principiul transparenței, vânzătorul a oferit tuturor ofertanților suficient timp și toate informațiile necesare și detaliate pentru a le permite să efectueze o evaluare corectă a activelor, ca parte a procesului de verificare prealabilă. În conformitate cu cel de al doilea și cel de al treilea raport privind vânzarea Oltchim menționate în considerentul 8 de mai sus, ofertanților care fac dovada unei finanțări garantate pentru prețul inclus în ofertele lor indicative li s-a acordat acces deplin la o cameră electronică de date, aceștia au putut participa la reuniuni împreună cu conducerea Oltchim, au putut să viziteze diferite locații ale amplasamentului și au putut să participe la un proces structurat de întrebări și răspunsuri. |
| --- | --- |

(330)

În al doilea rând, în ceea ce privește principiul transparenței, vânzătorul a oferit tuturor ofertanților suficient timp și toate informațiile necesare și detaliate pentru a le permite să efectueze o evaluare corectă a activelor, ca parte a procesului de verificare prealabilă. În conformitate cu cel de al doilea și cel de al treilea raport privind vânzarea Oltchim menționate în considerentul 8 de mai sus, ofertanților care fac dovada unei finanțări garantate pentru prețul inclus în ofertele lor indicative li s-a acordat acces deplin la o cameră electronică de date, aceștia au putut participa la reuniuni împreună cu conducerea Oltchim, au putut să viziteze diferite locații ale amplasamentului și au putut să participe la un proces structurat de întrebări și răspunsuri.

| (331) | În plus, a existat o comunicare constantă pe parcursul întregii proceduri de licitație între vânzător (AT Kearney) și toți ofertanții care s-au calificat pentru respectivele etape ale procedurii de licitație în perioada de după lansarea anunțului public de vânzare și distribuirea promoțională pentru potențialii ofertanți (începând de la 23 august 2016), primirea cererilor de exprimare a interesului și semnarea acordurilor de nedivulgare de către ofertanții interesați (septembrie-decembrie 2016), precum și între 23 ianuarie 2017 (data-limită pentru depunerea ofertelor orientative) și 26 iunie 2017 (data-limită de prezentare a ofertelor de licitație finală). |
| --- | --- |

(331)

În plus, a existat o comunicare constantă pe parcursul întregii proceduri de licitație între vânzător (AT Kearney) și toți ofertanții care s-au calificat pentru respectivele etape ale procedurii de licitație în perioada de după lansarea anunțului public de vânzare și distribuirea promoțională pentru potențialii ofertanți (începând de la 23 august 2016), primirea cererilor de exprimare a interesului și semnarea acordurilor de nedivulgare de către ofertanții interesați (septembrie-decembrie 2016), precum și între 23 ianuarie 2017 (data-limită pentru depunerea ofertelor orientative) și 26 iunie 2017 (data-limită de prezentare a ofertelor de licitație finală).

| (332) | În al treilea rând, dovezile prezentate de România arată că nu a existat nicio discriminare între ofertanți în nicio etapă a procedurii de licitație. Într-adevăr, astfel cum reiese în mod evident din considerentul 328 și următoarele de mai sus, toți ofertanții au primit informații și clarificări cu privire la criteriile de selecție a ofertei, la norme și proceduri, la termenele de depunere a ofertelor indicative și finale, la prelungirea acestor termene, la situația financiară și economică a Oltchim, la elementele care lipsesc din ofertele indicative sau finale ale ofertanților și la eventualele întrebări ale ofertanților. Pe parcursul procedurii, după eliminarea unor lipse de transparență inițiale cu privire la accesul egal la informații, toți ofertanții au primit informațiile necesare pentru efectuarea unei evaluări corespunzătoare a activelor vândute în cadrul celor nouă pachete. |
| --- | --- |

(332)

În al treilea rând, dovezile prezentate de România arată că nu a existat nicio discriminare între ofertanți în nicio etapă a procedurii de licitație. Într-adevăr, astfel cum reiese în mod evident din considerentul 328 și următoarele de mai sus, toți ofertanții au primit informații și clarificări cu privire la criteriile de selecție a ofertei, la norme și proceduri, la termenele de depunere a ofertelor indicative și finale, la prelungirea acestor termene, la situația financiară și economică a Oltchim, la elementele care lipsesc din ofertele indicative sau finale ale ofertanților și la eventualele întrebări ale ofertanților. Pe parcursul procedurii, după eliminarea unor lipse de transparență inițiale cu privire la accesul egal la informații, toți ofertanții au primit informațiile necesare pentru efectuarea unei evaluări corespunzătoare a activelor vândute în cadrul celor nouă pachete.

| (333) | În al patrulea rând, în afară de limitările impuse de cadrul juridic, nu au fost stabilite alte condiții pentru ofertanți, astfel cum s-a demonstrat în mod clar în invitația de a prezenta o exprimare a interesului și în diferitele scrisori adresate ofertanților de către vânzător (AT Kearney). |
| --- | --- |

(333)

În al patrulea rând, în afară de limitările impuse de cadrul juridic, nu au fost stabilite alte condiții pentru ofertanți, astfel cum s-a demonstrat în mod clar în invitația de a prezenta o exprimare a interesului și în diferitele scrisori adresate ofertanților de către vânzător (AT Kearney).

| (334) | În al cincilea rând, combinația de ofertanți selectați a fost cea care a maximizat prețul pentru vânzător, având în vedere retragerea White Tiger Management, care s-a dovedit a nu fi în măsură să respecte criteriile obiective de certitudine a tranzacției care vizează garantarea plății prețului ofertei sale (a se vedea considerentul 181). Această concluzie privind prețul maxim obținut nu este în contradicție cu respingerea ofertei mai mari a White Tiger față de Chimcomplex pe motiv că finanțarea ofertei era incertă și nu era garantată la standardul cerut, oferind astfel un nivel scăzut de certitudine în ceea ce privește tranzacția. |
| --- | --- |

(334)

În al cincilea rând, combinația de ofertanți selectați a fost cea care a maximizat prețul pentru vânzător, având în vedere retragerea White Tiger Management, care s-a dovedit a nu fi în măsură să respecte criteriile obiective de certitudine a tranzacției care vizează garantarea plății prețului ofertei sale (a se vedea considerentul 181). Această concluzie privind prețul maxim obținut nu este în contradicție cu respingerea ofertei mai mari a White Tiger față de Chimcomplex pe motiv că finanțarea ofertei era incertă și nu era garantată la standardul cerut, oferind astfel un nivel scăzut de certitudine în ceea ce privește tranzacția.

| (335) | Principiul maximizării prețului nu a fost în contradictie nici cu bonusul asociat transferului de salariați, bonus care a fost adăugat de către Vânzător în evaluarea ofertelor, prin adăugarea la ofertele de preț ale participanților. Acest bonus corespunzător unui procent de 40 % din costul mediu ocazionat de concedieri (valoarea suplimentară pe cap de salariat fiind de 5 000 de euro) a fost limitat la maximum 50 % din numărul angajaților de la Oltchim. În conformitate cu legea insolvenței, plățile aferente concedierilor au prioritate asupra tuturor celorlaltor creanțe ale creditorilor publici sau privați. Astfel, din perspectiva creditorilor, plățile aferente concedierilor au același efect cu al unei reduceri echivalente a prețurilor. În plus, în cazul de față, acest bonus nu a avut nici un impact asupra clasamentului diferitelor oferte (153). |
| --- | --- |

(335)

Principiul maximizării prețului nu a fost în contradictie nici cu bonusul asociat transferului de salariați, bonus care a fost adăugat de către Vânzător în evaluarea ofertelor, prin adăugarea la ofertele de preț ale participanților. Acest bonus corespunzător unui procent de 40 % din costul mediu ocazionat de concedieri (valoarea suplimentară pe cap de salariat fiind de 5 000 de euro) a fost limitat la maximum 50 % din numărul angajaților de la Oltchim. În conformitate cu legea insolvenței, plățile aferente concedierilor au prioritate asupra tuturor celorlaltor creanțe ale creditorilor publici sau privați. Astfel, din perspectiva creditorilor, plățile aferente concedierilor au același efect cu al unei reduceri echivalente a prețurilor. În plus, în cazul de față, acest bonus nu a avut nici un impact asupra clasamentului diferitelor oferte (153).

153

| (336) | În ceea ce privește pachetele rămase nevândute (8, 9 și o parte din pachetul 7), care reprezintă o mică parte din activele Oltchim, pe baza informațiilor furnizate de România în comunicarea sa din 20 aprilie 2018, precum și a celui de al șaptelea și cel mai recent raport prezentat de către vânzător la 16 iulie 2018, acestea sunt planificate, de asemenea, să fie vândute la prețurile pieței, astfel cum s-a stabilit prin procedura de licitație planificată similară cu licitația deja finalizată, și anume în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu, către ofertanții care vor depune cele mai mari oferte valabile și fiabile pentru pachet (pachete), așadar la prețul pieței. |
| --- | --- |

(336)

În ceea ce privește pachetele rămase nevândute (8, 9 și o parte din pachetul 7), care reprezintă o mică parte din activele Oltchim, pe baza informațiilor furnizate de România în comunicarea sa din 20 aprilie 2018, precum și a celui de al șaptelea și cel mai recent raport prezentat de către vânzător la 16 iulie 2018, acestea sunt planificate, de asemenea, să fie vândute la prețurile pieței, astfel cum s-a stabilit prin procedura de licitație planificată similară cu licitația deja finalizată, și anume în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu, către ofertanții care vor depune cele mai mari oferte valabile și fiabile pentru pachet (pachete), așadar la prețul pieței.

| (337) | Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că procedura de selecție ca atare a fost suficientă pentru a garanta că prețul activelor vândute cumpărătorilor selecționați și autorizați corespunde prețului pieței, care a reprezentat singurul criteriu de selecție (sub rezerva dovezii aduse de ofertant că finanțarea ofertei sale era garantată). Prin urmare, Comisia concluzionează că vânzarea pachetelor de active ale Oltchim a fost realizată sau este planificată să se realizeze prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate și că, prin urmare, procedura de licitație a garantat că vânzarea s-a realizat sau se va realiza în funcție de prețul pieței pentru pachetele de active vândute. |
| --- | --- |

(337)

Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că procedura de selecție ca atare a fost suficientă pentru a garanta că prețul activelor vândute cumpărătorilor selecționați și autorizați corespunde prețului pieței, care a reprezentat singurul criteriu de selecție (sub rezerva dovezii aduse de ofertant că finanțarea ofertei sale era garantată). Prin urmare, Comisia concluzionează că vânzarea pachetelor de active ale Oltchim a fost realizată sau este planificată să se realizeze prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate și că, prin urmare, procedura de licitație a garantat că vânzarea s-a realizat sau se va realiza în funcție de prețul pieței pentru pachetele de active vândute.

6.4.3.   Identitatea cumpărătorului (cumpărătorilor)

Identitatea cumpărătorului (cumpărătorilor)

| (338) | Identitatea proprietarilor vânzătorului și a cumpărătorului oferă o indicație clară dacă transferul de active va conduce la o continuitate economică reală (154). Principalul cumpărător, Chimcomplex, este controlat de SCR, care este controlat, la rândul său, de principalul său acționar individual, cu 97,25 %. Pe baza informațiilor de care dispune, Comisia constată că nici persoana care deține controlul final asupra SCR, nici entitățile controlate direct sau indirect de aceasta sau de SCR nu dețin vreo participație în capitalurile proprii ale Oltchim sau ale acționarilor Oltchim. |
| --- | --- |

(338)

Identitatea proprietarilor vânzătorului și a cumpărătorului oferă o indicație clară dacă transferul de active va conduce la o continuitate economică reală (154). Principalul cumpărător, Chimcomplex, este controlat de SCR, care este controlat, la rândul său, de principalul său acționar individual, cu 97,25 %. Pe baza informațiilor de care dispune, Comisia constată că nici persoana care deține controlul final asupra SCR, nici entitățile controlate direct sau indirect de aceasta sau de SCR nu dețin vreo participație în capitalurile proprii ale Oltchim sau ale acționarilor Oltchim.

154

| (339) | În ceea ce privește DSG, trebuie remarcat faptul că acesta a avut o relație comercială de durată cu Oltchim. DSG a închiriat de la Oltchim instalația de prelucrare a PVC-ului, inclusiv angajații, începând cu ianuarie 2014. Înainte de închirierea instalațiilor Ramplast (pachetul de active 6 în procedura de vânzare), DSG a fost unul dintre principalii distribuitori de profile PVC ai Oltchim. Pe baza informațiilor de care dispune Comisia, nu există relații corporative între DSG și Oltchim. |
| --- | --- |

(339)

În ceea ce privește DSG, trebuie remarcat faptul că acesta a avut o relație comercială de durată cu Oltchim. DSG a închiriat de la Oltchim instalația de prelucrare a PVC-ului, inclusiv angajații, începând cu ianuarie 2014. Înainte de închirierea instalațiilor Ramplast (pachetul de active 6 în procedura de vânzare), DSG a fost unul dintre principalii distribuitori de profile PVC ai Oltchim. Pe baza informațiilor de care dispune Comisia, nu există relații corporative între DSG și Oltchim.

6.4.4.   Momentul vânzării

Momentul vânzării

| (340) | Comisia trebuie să evalueze dacă momentul de desfășurare a procedurii de licitație poate conduce la evitarea unei decizii a Comisiei de a recupera ajutorul de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(340)

Comisia trebuie să evalueze dacă momentul de desfășurare a procedurii de licitație poate conduce la evitarea unei decizii a Comisiei de a recupera ajutorul de stat incompatibil.

| (341) | În acest caz, Comisia remarcă faptul că procedura de insolvență a fost lansată și că administratorii judiciari au fost numiți de instanța națională competentă în 2013. Vânzarea activelor a fost inițiată de către administratorii judiciari în 2016, înainte de orice decizie a Comisiei privind încheierea procedurii oficiale de investigare. De asemenea, pentru cumpărătorul principal – Chimcomplex, scrisorile din partea băncilor prin care se garantează vânzarea au fost prezentate deja în decembrie 2017 și la începutul anului 2018, și anume înainte de adoptarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(341)

În acest caz, Comisia remarcă faptul că procedura de insolvență a fost lansată și că administratorii judiciari au fost numiți de instanța națională competentă în 2013. Vânzarea activelor a fost inițiată de către administratorii judiciari în 2016, înainte de orice decizie a Comisiei privind încheierea procedurii oficiale de investigare. De asemenea, pentru cumpărătorul principal – Chimcomplex, scrisorile din partea băncilor prin care se garantează vânzarea au fost prezentate deja în decembrie 2017 și la începutul anului 2018, și anume înainte de adoptarea prezentei decizii.

| (342) | În cazul de față, Comisia consideră că faptul că vânzarea a fost lansată de către administratorii judiciari numiți de instanța națională competentă și că decizia cu privire la transferul majorității activelor Oltchim a fost luată înainte de adoptarea prezentei decizii este mai puțin concludent în termeni de continuitate economică decât o situație în care decizia de a vinde ar fi fost luată chiar de către beneficiarii ajutorului sau în care procesul de vânzare ar fi fost lansat numai după adoptarea unei decizii negative care implică recuperarea, cum ar fi prezenta decizie. |
| --- | --- |

(342)

În cazul de față, Comisia consideră că faptul că vânzarea a fost lansată de către administratorii judiciari numiți de instanța națională competentă și că decizia cu privire la transferul majorității activelor Oltchim a fost luată înainte de adoptarea prezentei decizii este mai puțin concludent în termeni de continuitate economică decât o situație în care decizia de a vinde ar fi fost luată chiar de către beneficiarii ajutorului sau în care procesul de vânzare ar fi fost lansat numai după adoptarea unei decizii negative care implică recuperarea, cum ar fi prezenta decizie.

6.4.5.   Logica economică a operațiunii

Logica economică a operațiunii

| (343) | Criteriul privind logica economică urmărește să evalueze dacă cumpărătorul activelor le va utiliza în același mod ca fostul deținător. Continuitatea economică este absentă dacă cumpărătorul integrează activele în propriile sale activități economice și, prin urmare, creează sinergii suplimentare în loc să le utilizeze pur și simplu în același mod ca vânzătorul (155). |
| --- | --- |

(343)

Criteriul privind logica economică urmărește să evalueze dacă cumpărătorul activelor le va utiliza în același mod ca fostul deținător. Continuitatea economică este absentă dacă cumpărătorul integrează activele în propriile sale activități economice și, prin urmare, creează sinergii suplimentare în loc să le utilizeze pur și simplu în același mod ca vânzătorul (155).

155

| (344) | Pe baza informațiilor de care dispune, Comisia observă că Chimcomplex intenționează să integreze în mod vertical pachetele de active selectate (1-5 și, parțial, 7) în propriul model de afaceri, împreună cu instalațiile sale de producție actuale din Onești, România, în vederea creării unui furnizor de produse chimice și petrochimice cu un portofoliu de produse format din [...]. [...]. |
| --- | --- |

(344)

Pe baza informațiilor de care dispune, Comisia observă că Chimcomplex intenționează să integreze în mod vertical pachetele de active selectate (1-5 și, parțial, 7) în propriul model de afaceri, împreună cu instalațiile sale de producție actuale din Onești, România, în vederea creării unui furnizor de produse chimice și petrochimice cu un portofoliu de produse format din [...]. [...].

| (345) | În plus, conform planurilor dobânditorului (156), se vor realiza investiții suplimentare în noile active, cu scopul de a le integra în propriul lanț de producție și de a le dezvolta în continuare, permițând Chimcomplex să crească anumite capacități, ceea ce va conduce la creșterea eficienței și a productivității. |
| --- | --- |

(345)

În plus, conform planurilor dobânditorului (156), se vor realiza investiții suplimentare în noile active, cu scopul de a le integra în propriul lanț de producție și de a le dezvolta în continuare, permițând Chimcomplex să crească anumite capacități, ceea ce va conduce la creșterea eficienței și a productivității.

156

| (346) | Mai concret, astfel Chimcomplex nu va utiliza activele pe care le achiziționează în același mod ca societatea Oltchim aflată în stare de insolvență. Dimpotrivă, Chimcomplex va integra activele achiziționate în propria sa strategie de afaceri, realizând sinergii, ceea ce justifică interesul său de a cumpăra pachetele de active pentru care a prezentat o ofertă. În plus, gestionarea unora dintre active a fost generatoare de pierderi din punct de vedere structural și ar putea necesita, prin urmare, restructurări, investiții și optimizări mai aprofundate. |
| --- | --- |

(346)

Mai concret, astfel Chimcomplex nu va utiliza activele pe care le achiziționează în același mod ca societatea Oltchim aflată în stare de insolvență. Dimpotrivă, Chimcomplex va integra activele achiziționate în propria sa strategie de afaceri, realizând sinergii, ceea ce justifică interesul său de a cumpăra pachetele de active pentru care a prezentat o ofertă. În plus, gestionarea unora dintre active a fost generatoare de pierderi din punct de vedere structural și ar putea necesita, prin urmare, restructurări, investiții și optimizări mai aprofundate.

| (347) | Elementele menționate anterior demonstrează că logica economică a ofertei Chimcomplex nu constă în continuarea activității economice a Oltchim, ci în integrarea unei părți a activelor sale și a unei părți din forța de muncă a pachetelor de active achiziționate de la Oltchim într-un grup separat care urmărește propria sa logică economică, propria sa strategie industrială și propriile sale obiective. |
| --- | --- |

(347)

Elementele menționate anterior demonstrează că logica economică a ofertei Chimcomplex nu constă în continuarea activității economice a Oltchim, ci în integrarea unei părți a activelor sale și a unei părți din forța de muncă a pachetelor de active achiziționate de la Oltchim într-un grup separat care urmărește propria sa logică economică, propria sa strategie industrială și propriile sale obiective.

| (348) | Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia concluzionează că logica economică a operațiunii este de a permite Chimcomplex să utilizeze activele cuprinse în pachetele 1-5 și, parțial, 7 ale Oltchim în condiții diferite și nu să continue strategia Oltchim. |
| --- | --- |

(348)

Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia concluzionează că logica economică a operațiunii este de a permite Chimcomplex să utilizeze activele cuprinse în pachetele 1-5 și, parțial, 7 ale Oltchim în condiții diferite și nu să continue strategia Oltchim.

| (349) | În cele din urmă, în ceea ce privește celelalte pachete 8, 9 și, parțial, 7 nevândute, acestea reprezintă o mică parte din activele Oltchim și conțin doar active neoperaționale. Prin urmare, chiar și într-un caz ipotetic extrem în care toate celelalte pachete rămase ar fi achiziționate de către un singur cumpărător potențial (altul decât Chimcomplex, care a confirmat deja lipsa de interes pentru dobândirea oricăror active rămase), acestea nu ar constitui aceeași activitate pe care Oltchim a desfășurat-o înainte de finalizarea primei proceduri de vânzare și ar fi puțin probabil ca respectivul cumpărător să continue activitatea Oltchim. |
| --- | --- |

(349)

În cele din urmă, în ceea ce privește celelalte pachete 8, 9 și, parțial, 7 nevândute, acestea reprezintă o mică parte din activele Oltchim și conțin doar active neoperaționale. Prin urmare, chiar și într-un caz ipotetic extrem în care toate celelalte pachete rămase ar fi achiziționate de către un singur cumpărător potențial (altul decât Chimcomplex, care a confirmat deja lipsa de interes pentru dobândirea oricăror active rămase), acestea nu ar constitui aceeași activitate pe care Oltchim a desfășurat-o înainte de finalizarea primei proceduri de vânzare și ar fi puțin probabil ca respectivul cumpărător să continue activitatea Oltchim.

6.4.6.   Concluzie privind (dis)continuitatea economică a societății Oltchim prin vânzarea activelor către societatea Chimcomplex, DSG și alți cumpărători potențiali pentru celelalte pachete de active nevândute

Concluzie privind (dis)continuitatea economică a societății Oltchim prin vânzarea activelor către societatea Chimcomplex, DSG și alți cumpărători potențiali pentru celelalte pachete de active nevândute

| (350) | Activele Oltchim au fost vândute sau sunt prevăzute a fi vândute la prețul lor de piață, astfel cum s-a stabilit prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate, către ofertanții care au depus sau vor depune oferta cea mai ridicată pentru combinația de pachete care maximizează veniturile obținute din vânzare. România a informat Comisia că principalul cumpărător, Chimcomplex, pentru pachetele de active 1-5 și, parțial, 7 nu are o legătură economică sau corporativă cu Oltchim. De asemenea, DSG gestionează în prezent pachetul de active 6 (instalații de prelucrare a PVC-ului închiriate), dar nu are participații în Oltchim și nu are nicio legătură corporativă cu Oltchim. În orice caz, decizia privind vânzarea a fost luată înainte de prezenta decizie negativă a Comisiei privind procedura oficială de investigare. În final, fiecare dintre noii proprietari și cumpărători potențiali vor utiliza activele în condiții diferite și în conformitate cu modele de afaceri diferite față de Oltchim. Domeniul de aplicare a activităților cumpărătorilor va fi în mare măsură diferit de activitățile desfășurate de Oltchim. |
| --- | --- |

(350)

Activele Oltchim au fost vândute sau sunt prevăzute a fi vândute la prețul lor de piață, astfel cum s-a stabilit prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate, către ofertanții care au depus sau vor depune oferta cea mai ridicată pentru combinația de pachete care maximizează veniturile obținute din vânzare. România a informat Comisia că principalul cumpărător, Chimcomplex, pentru pachetele de active 1-5 și, parțial, 7 nu are o legătură economică sau corporativă cu Oltchim. De asemenea, DSG gestionează în prezent pachetul de active 6 (instalații de prelucrare a PVC-ului închiriate), dar nu are participații în Oltchim și nu are nicio legătură corporativă cu Oltchim. În orice caz, decizia privind vânzarea a fost luată înainte de prezenta decizie negativă a Comisiei privind procedura oficială de investigare. În final, fiecare dintre noii proprietari și cumpărători potențiali vor utiliza activele în condiții diferite și în conformitate cu modele de afaceri diferite față de Oltchim. Domeniul de aplicare a activităților cumpărătorilor va fi în mare măsură diferit de activitățile desfășurate de Oltchim.

| (351) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că nu există continuitate economică între Oltchim și Chimcomplex sau DSG, cumpărătorii majorității pachetelor de active ale Oltchim, care, prin urmare, nu sunt răspunzători pentru niciun ajutor de stat care trebuie recuperat de la beneficiari. De asemenea, Comisia consideră că este foarte puțin probabil să existe o continuitate economică între Oltchim și orice cumpărător(i) potențial(i) al (ai) activelor rămase care sunt prevăzute a fi vândute prin intermediul unei noi proceduri de licitație, astfel cum se descrie în observațiile României din 20 aprilie 2018. |
| --- | --- |

(351)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că nu există continuitate economică între Oltchim și Chimcomplex sau DSG, cumpărătorii majorității pachetelor de active ale Oltchim, care, prin urmare, nu sunt răspunzători pentru niciun ajutor de stat care trebuie recuperat de la beneficiari. De asemenea, Comisia consideră că este foarte puțin probabil să existe o continuitate economică între Oltchim și orice cumpărător(i) potențial(i) al (ai) activelor rămase care sunt prevăzute a fi vândute prin intermediul unei noi proceduri de licitație, astfel cum se descrie în observațiile României din 20 aprilie 2018.

7.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (352) | Comisia constată că măsurile 1, 2 (cu privire la CET Govora) și 3 (cu privire la AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica), luate împreună sau separat, constituie ajutoare de stat acordate societății Oltchim SA în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(352)

Comisia constată că măsurile 1, 2 (cu privire la CET Govora) și 3 (cu privire la AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica), luate împreună sau separat, constituie ajutoare de stat acordate societății Oltchim SA în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (353) | Comisia constată că măsurile 2 (cu privire la Salrom) și 3 (cu privire la CET Govora) nu constituie ajutor de stat acordat societății Oltchim SA în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(353)

Comisia constată că măsurile 2 (cu privire la Salrom) și 3 (cu privire la CET Govora) nu constituie ajutor de stat acordat societății Oltchim SA în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (354) | De asemenea, Comisia constată că România a pus în aplicare în mod ilegal măsurile 1, 2 (cu privire la CET Govora) și 3 (cu privire la AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica), încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(354)

De asemenea, Comisia constată că România a pus în aplicare în mod ilegal măsurile 1, 2 (cu privire la CET Govora) și 3 (cu privire la AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica), încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

| (355) | Comisia concluzionează că elementele de ajutor din cadrul măsurilor 1, 2 (cu privire la CET Govora) și 3 (cu privire la AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica) sunt incompatibile cu piața internă, întrucât nu au fost îndeplinite condițiile relevante prevăzute în Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea și nu au fost identificate alte motive de compatibilitate, prin urmare, acestea trebuie să fie recuperate de la beneficiar, împreună cu dobânzile de recuperare. |
| --- | --- |

(355)

Comisia concluzionează că elementele de ajutor din cadrul măsurilor 1, 2 (cu privire la CET Govora) și 3 (cu privire la AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom, Electrica) sunt incompatibile cu piața internă, întrucât nu au fost îndeplinite condițiile relevante prevăzute în Orientările din 2014 privind salvarea și restructurarea și nu au fost identificate alte motive de compatibilitate, prin urmare, acestea trebuie să fie recuperate de la beneficiar, împreună cu dobânzile de recuperare.

| (356) | O astfel de recuperare nu va viza Chimcomplex și DSG, ca urmare a absenței unei continuități economice între Oltchim și cei doi cumpărători menționați anterior, Chimcomplex și DSG, |
| --- | --- |

(356)

O astfel de recuperare nu va viza Chimcomplex și DSG, ca urmare a absenței unei continuități economice între Oltchim și cei doi cumpărători menționați anterior, Chimcomplex și DSG,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următoarele măsuri care fac obiectul prezentei decizii, puse în aplicare în mod ilegal de către România cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE, constituie, împreună și separat, ajutor de stat:

| (a) | neexecutarea creanțelor și acumularea de noi datorii în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013; |
| --- | --- |

(a)

neexecutarea creanțelor și acumularea de noi datorii în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013;

| (b) | sprijinirea activităților Oltchim sub forma continuării furnizărilor neplătite și acumularea de noi datorii începând cu septembrie 2012 de către CET Govora, fără măsuri adecvate pentru protejarea creanțelor sale, care se ridică la o sumă ce urmează să fie stabilită împreună cu România în etapa de recuperare; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea activităților Oltchim sub forma continuării furnizărilor neplătite și acumularea de noi datorii începând cu septembrie 2012 de către CET Govora, fără măsuri adecvate pentru protejarea creanțelor sale, care se ridică la o sumă ce urmează să fie stabilită împreună cu România în etapa de recuperare;

| (c) | anularea datoriilor, în cadrul planului de reorganizare, de către AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom și Electrica SA, pentru o sumă totală, împreună cu cea prevăzută la articolul 1 litera (a), în valoare de 1 516 598 405 RON. |
| --- | --- |

(c)

anularea datoriilor, în cadrul planului de reorganizare, de către AAAS, Administrația Națională „Apele Române”, Salrom și Electrica SA, pentru o sumă totală, împreună cu cea prevăzută la articolul 1 litera (a), în valoare de 1 516 598 405 RON.

Articolul 2

Următoarele măsuri care fac obiectul prezentei decizii nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE:

| (a) | sprijinirea activității Oltchim de către Salrom sub forma continuării furnizărilor începând cu luna septembrie 2012; |
| --- | --- |

(a)

sprijinirea activității Oltchim de către Salrom sub forma continuării furnizărilor începând cu luna septembrie 2012;

| (b) | anularea datoriei din 2015 de către CET Govora în cadrul planului de reorganizare. |
| --- | --- |

(b)

anularea datoriei din 2015 de către CET Govora în cadrul planului de reorganizare.

Articolul 3

Ajutoarele de stat menționate la articolul 1 literele (a) și (c), în valoare totală de 1 516 598 405 RON, precum și ajutorul de stat menționat la articolul 1 litera (b), acordate în mod ilegal de România cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE, în favoarea Oltchim, sunt incompatibile cu piața internă.

Articolul 4

(1)   România recuperează ajutoarele menționate la articolul 1 de la beneficiar.

(2)   Sumele care trebuie recuperate sunt purtătoare de dobândă de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până la data recuperării efective a acestora.

(3)   Dobânda se calculează ca dobândă compusă, în conformitate cu dispozițiile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (157).

Articolul 5

(1)   Recuperarea ajutoarelor menționate la articolul 1 este imediată și efectivă.

(2)   România se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de șase luni de la data notificării acesteia.

Articolul 6

(1)   În termen de cinci luni de la notificarea prezentei decizii, România transmite Comisiei următoarele informații:

| (a) | suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care urmează a fi recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care urmează a fi recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie;

| (c) | documente care atestă că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente care atestă că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul.

(2)   România informează Comisia despre progresele înregistrate în ceea ce privește măsurile naționale întreprinse pentru a pune în aplicare prezenta decizie până la recuperarea integrală a ajutoarelor menționate la articolul 1. Acesta prezintă imediat, la simpla solicitare a Comisiei, informații privind măsurile deja întreprinse și cele prevăzute în vederea conformării cu prezenta decizie. De asemenea, România furnizează informații detaliate privind cuantumurile ajutoarelor și ale dobânzilor deja recuperate de la beneficiar.

Articolul 7

(1)   Prezenta decizie se adresează României.

(2)   Comisia poate publica sumele de ajutor și dobânzi de recuperare recuperate în aplicarea prezentei decizii, fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (UE) 2015/1589.

Adoptată la Bruxelles, 17 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 284, 5.8.2016, p. 7.

1

(2)  Decizia 2013/246/UE a Comisiei din 7 martie 2012 privind ajutorul de stat nr. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Măsuri de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (JO L 148, 1.6.2013, p. 33).

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  A existat un număr de șapte rapoarte adresate DG Concurență privind structura și procesul de vânzare a activelor Oltchim, fiecare acoperind o perioadă diferită a procesului de vânzare, după cum urmează: „primul raport” (iulie 2016-23 ianuarie 2017), „al doilea raport” (23 ianuarie-30 martie 2017), „al treilea raport” (30 martie-21 iulie 2017), „al patrulea raport” (21 iulie-15 septembrie 2017), „al cincilea raport” (16 septembrie-17 noiembrie 2017), „al șaselea raport” (17 noiembrie 2017-18 ianuarie 2018) și „al șaptelea raport” (18 ianuarie-16 iulie 2018).

4

(5)  Informații extrase din observațiile României din 23 octombrie 2015.

5

(6)  La momentul respectiv, datoria a fost transferată către agenția română „AVAB” (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare), care în mai 2004 a fuzionat cu agenția pentru privatizare „APAPS” (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului) și a fost redenumită „AVAS” (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului), fiind redenumită ulterior „AAAS” (Autoritatea pentru Administrarea Activelor Statului) în decembrie 2012.

6

(7)  Cursul de schimb mediu între EUR și USD în 2001 a fost de 1 EUR = 0,89 USD.

7

(8)  A se vedea articolul disponibil la adresa http://www.zf.ro/companii/inca-o-privatizare-esuata-2994230

8

(9)  A se vedea articolul disponibil la adresa: http://www.zf.ro/companii/apaps-o-ia-de-la-capat-in-povestea-de-privatizare-a-oltchim-2969252

9

(10)  A se vedea considerentul 28 și următoarele din Decizia Comisiei din 15 septembrie 2009 de deschidere a unei proceduri de investigație cu privire la măsurile de sprijin în favoarea Oltchim SA Râmnicu Vâlcea, disponibilă la adresa: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/233028/233028_1337483_956_3.pdf

10

(11)  Constând în 538 de milioane RON din datorie și dobânzi în valoare de 511 milioane RON percepute în perioada 1 ianuarie 2007-31 decembrie 2011.

11

(12)  Prin scrisoarea din 21 octombrie 2011, prim-ministrul României, Emil Boc, a transmis angajamentul ferm al guvernului român de a privatiza integral Oltchim, inclusiv întregul pachet de acțiuni revenind autorităților publice după conversia datoriei. Anunțul privatizării urma să fie făcut la sfârșitul lunii martie 2012, iar privatizarea urma să fie încheiată până la sfârșitul lunii mai 2012. Prin scrisoarea din 16 februarie 2012, Mihai-Răzvan Ungureanu, noul prim-ministru al României, a reafirmat aceste angajamente.

12

(13)  Raportul de lichidare al Raiffeisen din februarie 2011 (actualizat în octombrie 2011) („raportul Raiffeisen din 2011”) și raportul de evaluare întocmit de Romcontrol București SA în martie 2011.

13

(14)  Raportul Raiffeisen din 2011 (februarie), tabelul de la paginile 16 și 17.

14

(15)  A se vedea tabelul 7 din Decizia Comisiei din 2012.

15

(16)  Decizia Comisiei din 2012, punctul 153.

16

(17)  A se vedea, de exemplu, articolele de presă din 19 septembrie 2012, disponibile la adresa http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13255610-ministrul-economiei-daniel-chitoiu-din-informatiile-noastre-deja-mai-multi-investitori-interesati-depuna-ofertele-pentru-combinat-firme-din-vest.htm?nomobile=.

17

(18)  A se vedea răspunsul României la deschiderea procedurii de investigație de către Comisie, observațiile din 15 iunie 2016, punctul 64.

18

(19)  A se vedea, de exemplu: http://www.bursa.ro/oltchim-a-incheiat-cu-pierderi-de-396-milioane-lei-195247&s=companii_afaceri&articol=195247.html; http://www.bursa.ro/memorandum-pentru-finantarea-oltchim-190490&s=piata_de_capital&articol=190490.html; http://www.sitevechi.impactreal.ro/2012111813712/Ministerul-Economiei-va-aplica-un-program-de-restructurare-a-Oltchim-in-vederea-privatizarii.html; http://www.ziare.com/social/angajati/salariatii-de-la-oltchim-au-renuntat-la-pichetarea-ministerului-economiei-1201772

19

(20)  A se vedea articolele de presă din 1 octombrie 2012, disponibile la adresa: https://www1.agerpres.ro/politica/2012/10/01/victor-ponta-am-cerut-ca-abordarea-fata-de-oltchim-sa-fie-complet-schimbata-joi-vom-prezenta-planul-de-relansare-21-19-23

20

(21)  A se vedea articolul de presă din 1 octombrie 2012, disponibil la adresa: https://www1.agerpres.ro/politica/2012/10/01/victor-ponta-am-cerut-ca-abordarea-fata-de-oltchim-sa-fie-complet-schimbata-joi-vom-prezenta-planul-de-relansare-21-19-23

21

(22)  A se vedea, de exemplu, articolul din 17 octombrie 2012, disponibil la adresa: http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13431372-daniel-chitoiu-spune-luni-reporni-productia-una-dintre-sectiile-oltchim.htm

22

(23)  Observațiile României din 7 februarie 2013 și 11 martie 2013.

23

(24)  Decizia nr. 27 din 31 august 2012, Decizia nr. 58 din 31 octombrie 2012, Decizia nr. 61 din 16 noiembrie 2012, Decizia nr. 86 din 28 decembrie 2012.

24

(25)  A se vedea articolul de presă disponibil la adresa: http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13622312-exclusiv-daniel-chitoiu-compania-oltchim-pregatita-pentru-noua-privatizare-urma-aplicarii-unui-plan-restructurare-care-presupune-externalizarea-unor-activitati-servicii-conexe.htm

25

(26)  Oficiul Participațiilor Statului și Privatizării în Industrie.

26

(27)  Articolul 18 din Legea privind procedura insolvenței.

27

(28)  Articolul 59 din Legea privind procedura insolvenței.

28

(29)  Articolul 36 din Legea privind procedura insolvenței.

29

(30)  Articolul 38 din Legea privind procedura insolvenței.

30

(31)  Articolul 73 din Legea privind procedura insolvenței.

31

(32)  Articolul 100 alineatul (3) din Legea privind procedura insolvenței.

32

(33)  Articolul 3 alineatul (21) din Legea privind procedura insolvenței.

33

(34)  Raportul face distincția între următoarele categorii de active: (i) active fixe – terenuri, (ii) active fixe – clădiri și construcții speciale, (iii) active fixe – instalații, echipamente, mașini, (iv) stocuri, (v) active financiare, (vi) active necorporale – marcă, notorietate, mărci înregistrate, patente și (vii) investiții în curs.

34

(35)  Pentru valoarea de piață, a se vedea anexa 1C la raport. Pentru valoarea de lichidare, a se vedea anexa 1D la raport.

35

(36)  Astfel cum s-a menționat în hotărârea judecătorească din 22 aprilie 2015 de aprobare a planului de reorganizare a Oltchim, cauza nr. 887/90/2013, paginile 21 și 32.

36

(37)  Se vor transfera către Oltchim SPV următoarele: activele Oltchim SA, localizate pe platforma industrială Râmnicu Vâlcea și/sau în cadrul Diviziei Petrochimice Bradu, drepturile de proprietate intelectuală, marca, clientela, contractele cu furnizorii și clienții, toți salariații Oltchim SA care lucrau la momentul transferului pe fiecare platformă industrială, precum și toate autorizațiile și avizele necesare funcționării și desfășurării activității.

37

(38)  Conform legislației române, prețul de pornire a negocierii trebuie să fie mai mare decât valoarea de piață estimată a activelor.

38

(*1)  Cursul de schimb utilizat (1 RON = 0,22 EUR)

*1

(*2)  Creditorii publici sau întreprinderile de stat (ÎS) sunt marcate cu caractere aldine.

*2

(39)  După intrarea în procedura de insolvență, ca urmare a continuării activității, Oltchim a acumulat alte datorii, majoritatea față de întreprinderi de stat, cum ar fi CET Govora, Compania Națională „Apele Române” și DGFP Craiova. Datele din 30 noiembrie 2014, prezentate instanței împreună cu planul, arătau că datoriile curente ale Oltchim erau de 221 495 571 RON (aproximativ 50 de milioane EUR), din care datoria publică reprezenta aproximativ 8,8 milioane EUR.

39

(40)  DGFP nu a fost parte semnatară a memorandumului și creanțele sale au fost foarte mici în comparație cu cele ale AAAS sau Electrica.

40

(41)  Electrica Furnizare este o societate privată din 2014 și nu a fost parte semnatară a memorandumului din 2012 (a se vedea considerentul 235 de mai jos). Creanțele sale față de Oltchim au fost foarte mici în comparație cu cele deținute de Electrica însăși.

41

(42)  Consorțiul a considerat toate categoriile de datorii ca fiind defavorizate în sensul legii privind procedura insolvenței, întrucât în cadrul planului de reorganizare toate datoriile vor fi plătite fie în proporție de mai puțin de 100 %, fie într-un termen de peste 30 de zile de la confirmarea planului de către judecătorul sindic (a se vedea planul de reorganizare, secțiunile 1.2.1 și 5.1.1).

42

(43)  Observațiile prezentate de România la 22 octombrie 2015.

43

(44)  Observațiile prezentate de România la 22 octombrie 2015, pagina 2.

44

(45)  Această măsură a fost prezentată inițial ca măsura 3 în decizia de inițiere a procedurii. Cu toate acestea, având în vedere faptul că aceasta este simultană din punct de vedere cronologic cu măsura 1, ambele precedând o a treia măsură (inițial numerotată cu numărul 2 în decizia de inițiere a procedurii), în sensul prezentei decizii aceasta va fi denumită „măsura 2”.

45

(46)  Astfel cum se explică în nota de subsol de mai sus, această măsură a fost prezentată inițial ca măsura 2 în decizia de inițiere a procedurii.

46

(47)  Mai concret, Electrica, Salrom, CET Govora și Administrația Națională „Apele Române”.

47

(48)  Orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor nefinanciare aflate în dificultate (JO C 249, 31.7.2014, p. 1).

48

(49)  Transilvania Bank, Banca Comercială Română, MFC Commodities GmbH Austria, Chemimpex LTD Turkey, Tricon DRY LTD – USA, Alum SA – România, Arelco Power SRL – România, SC Bulrom Gas SA, Uzinele Sodice Govora – Ciech Chemical Group SA.

49

(50)  Polcheme Societe Anonime și Bulrom Gas Impex SRL.

50

(51)  Conform legii române privind procedura insolvenței, este necesar ca planul de reorganizare să prevadă restructurarea activității și/sau a debitorului, restructurarea corporativă (prin modificarea structurii acționariatului) și limitarea activității debitorului prin lichidarea unei părți din activele debitorului. Planul ar trebui să includă, de asemenea, perspectivele pentru restabilirea viabilității debitorului. Condițiile de mai sus nu sunt respectate de planul de reorganizare aprobat de creditori.

51

(52)  PCC a prezentat un studiu separat realizat de [...], care pune sub semnul întrebării prețul estimat al vânzării Oltchim. Acesta este în discordanță cu valoarea estimată în Plan de 306 milioane de euro.

52

(53)  A se vedea observațiile României din 28 noiembrie 2016.

53

(54)  https://top100.seenews.com/wp-content/uploads/2012/07/SEE_top_100_2016_1.pdf

54

(55)  A se vedea punctul 35 din răspunsul României la observațiile părților terțe cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

55

(56)  A se vedea răspunsul României din 16 mai 2018 – anexa I punctul R7.

56

(57)  Cele 9 pachete de active au fost: 1) pachetul de active Uzinele Clor-Alkali, format în principal din instalațiile Oltchim de electroliză cu membrană și de prelucrare a sodei caustice; 2) pachetul de active Uzina Oxo-alcooli, format în principal din instalațiile Oltchim de producție de oxo-alcooli și vechea instalație de producție de dioctilftalat, care poate fi transformată pentru producția de dioctiltereftalat, un plastifiant acceptat pe piața europeană; 3) pachetul de active Uzinele Propilen-oxid și Polioli, în special prin instalațiile Oltchim de prelucrare a calcarului, de propilen-oxid și de polioli; 4) pachetul de active Servicii site, format, în principal, din infrastructura industrială esențială și terenurile combinatului din Râmnicu Vâlcea și poziționat ca un administrator al instalației industriale pentru alte pachete de active ale combinatului; 5) pachetul de active Vagoane cale ferată, care include, în principal, o flotă semnificativă de vagoane de cale ferată speciale pentru transportul materialelor și produselor fabricate la combinatul din Râmnicu Vâlcea și/sau la combinate similare din altă parte; 6) instalația de prelucrare PVC a Ramplast pentru producția de profile PVC pentru ferestre și uși; 7) pachetul de active VCM/PVC, care include, în principal, instalațiile neutilizate pentru producția de clorură de vinil monomer și pentru sinteza PVC-ului; 8) pachetul de active Uzina petrochimică Bradu, format, în principal, din vechea uzină petrochimică și vechile instalații localizate în Pitești-Bradu, care includ o instalație de cracare, de hidrogenare și de producție de polimeri (PE/PP) și 9) pachetul de active Uzina Anhidridă Ftalică, format, în principal, din instalația de anhidridă ftalică din cadrul combinatului din Râmnicu Vâlcea.

57

(58)  Potrivit explicațiilor vânzătorului, White Tiger Wealth Management nu a putut furniza suficiente dovezi privind certitudinea tranzacțiilor și, în cele din urmă, a decis, în mod unilateral, să se retragă din tranzacție la 23 octombrie 2017.

58

(59)  Conform răspunsului României din 16 mai 2018, toate acestea fiind active nefuncționale.

59

(60)  A se vedea cauza C-482/99, Franța/Comisia (Stardust Marine), ECLI:EU:C:2002:294.

60

(61)  Cauza C-248/84, Germania/Comisia, ECLI:EU:C:1987:437, punctul 17.

61

(62)  Conceptul de întreprinderi publice poate fi definit prin trimitere la Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318, 17.11.2006, p. 17). Articolul 2 litera (b) din directivă prevede că prin „întreprinderi publice” se înțelege „orice întreprindere asupra căreia autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă în temeiul dreptului de proprietate asupra acestora, a participației deținute de autorități în aceste întreprinderi sau în temeiul normelor care le reglementează”.

62

(63)  Hotărârea Curții de Justiție din 16 mai 2002, Franța/Comisia („Stardust Marine”), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punctul 52.

63

(64)  Hotărârea Curții de Justiție din 16 mai 2002, Franța/Comisia („Stardust Marine”), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294. A se vedea, de asemenea, Hotărârea Tribunalului din 26 iunie 2008, SIC/Comisia, T-442/03, ECLI:EU:T:2008:228, punctele 93-100.

64

(65)  Hotărârea Curții de Justiție din 23 octombrie 2014, Commerz Nederland, C-242/13, ECLI:EU:C:2014:2224, punctul 35.

65

(66)  A se vedea Hotărârea Guvernului nr. 1005/2002, astfel cum se menționează pe site-ul de internet al societății: www.cetgovora.ro

66

(67)  Decizia nr. 27 din 31 august 2012, Decizia nr. 58 din 31 octombrie 2012, Decizia nr. 61 din 16 noiembrie 2012, Decizia nr. 86 din 28 decembrie 2012.

67

(68)  https://romanialibera.ro/actualitate/eveniment/directorul-oltchim-a-demisionat-la-presiunea-angajatilor-combinatului-292711

68

(69)  https://www.digi24.ro/stiri/actualitate/justitie/dan-sova-condamnat-la-3-ani-de-inchisoare-cu-executare-950309

69

(70)  Trei ministere, AAAS, Oficiul Participațiilor Statului și Privatizării în Industrie, Electrica, CFR Marfă, Salrom SA, Oltchim, CEC Bank. Din iulie 2014, majoritatea participațiilor Electrica se află în proprietate privată.

70

(71)  Banca Transilvania SA și Banca Comercială Română.

71

(72)  Liderii sindicatului l-au îndemnat pe prim-ministrul Victor Ponta să numească o comisie de analiză și decizie, plângându-se de faptul că administratorii judiciari vor „duce Oltchim la faliment prin concedieri colective, șomaj tehnic și nefuncționarea instalațiilor” și au solicitat „o decizie politică pentru stabilirea strategiei de funcționare și privatizare a Oltchim și capitalizarea lui”, precum și alte măsuri pentru salvarea societății. A se vedea articolele de presă din 26 iulie 2013 disponibile la adresa: http://romanialibera.ro/economie/finante-banci/ce-ii-cer-sindicalistii-oltchim-lui-ponta-308646 și din 4 decembrie 2013, disponibile la adresa: https://www.voceavalcii.ro/18598-francu-il-cheama-pe-ponta-in-mijlocul-sindicalistilor-de-la-oltchim.html

72

(73)  A se vedea articolul din 26 ianuarie 2013, disponibil la adresa: https://www1.agerpres.ro/economie/2013/01/26/vosganian-fmi-are-o-viziune-pesimista-privind-oltchim-19-59-47

73

(74)  A se vedea articolul din 29 martie 2013, disponibil la adresa: http://www.mediafax.ro/social/ponta-comisia-europeana-nu-permite-ajutor-de-stat-la-oltchim-si-nu-avem-cumparatori-sunt-necesare-disponibilizari-10700467, și articolul din 30 martie 2013, disponibil la adresa: https://revista22.ro/24001/html

74

(75)  A se vedea articolul din 17 decembrie 2013, disponibil la adresele: https://www1.agerpres.ro/economie/2013/12/17/retrospective-2013-oltchim-ramnicu-valcea-tinut-pe-aparatele-insolventei--12-13-21; http://economie.hotnews.ro/stiri-finante_banci-16227528-oltchim-ramnicu-valcea-tinut-aparatele-insolventei-retrospectiva.htm

75

(76)  A se vedea articolul din 10 aprilie, actualizat la 13 aprilie 2013, disponibil la adresa: http://stirileprotv.ro/stiri/financiar/vosganian-mari-companii-au-exprimat-in-scris-interesul-pentru-oltchim-ponta-atentie-la-escroci.html

76

(77)  A se vedea articolul din 30 mai 2013, disponibil la adresa: http://romanialibera.ro/economie/companii/vosganian--despre-oltchim--vorbim-despre-distrugerea-unui-tezaur-de-proprietate-industriala-303367

77

(78)  A se vedea articolul din 9 iulie 2013, disponibil la adresa: https://www1.agerpres.ro/economie/2013/9/17/Varujan-Vosganian-Oltchim-va-deveni-bancabil17-09-2013-17-14-49

78

(79)  A se vedea articolul din 17 septembrie 2013, disponibil la adresa: https://www1.agerpres.ro/economie/2013/9/17/Varujan-Vosganian-Oltchim-va-deveni-bancabil17-09-2013-17-14-49

79

(80)  A se vedea articolul din 19 februarie 2014, disponibil la adresa: http://www.economica.net/ponta-despre-situatia-de-la-oltchim-n-as-vrea-sa-explodeze-din-lipsa-noastra-de-capacitate-politica_73937.html#n

80

(81)  A se vedea articolul de presă din 1 aprilie 2014, disponibil la adresa: http://www.economica.net/constantin-nita-exclude-varianta-falimentului-in-cazul-oltchim_76820.html

81

(82)  A se vedea articolul din 3 iunie 2014, disponibil la adresa: http://adevarul.ro/economie/afaceri/constantin-nita-guvernul-nu-inchide-oltchim-niciodata-1_538d9c800d133766a84153d9/index.html, și articolul din 6 iunie 2014, disponibil la adresa: https://www.wall-street.ro/articol/Companii/167170/ponta-oltchim-nu-mai-are-pierderi-si-este-eligibil-pentru-credite.html

82

(83)  Punctul 82 din scrisoarea României din 16 mai 2018.

83

(84)  CFR Marfă, care este parte la memorandum, a votat împotriva planului, însă votul său nu a avut un impact asupra majorității deținute de părțile care au semnat memorandumul în fiecare categorie de creditori. Valoarea creanțelor deținute de diferite părți care au semnat memorandumul a asigurat, de asemenea, îndeplinirea condiției prevăzute în Legea privind procedura insolvenței, conform căreia planul trebuie să fie aprobat de cel puțin una dintre categoriile dezavantajate, asigurându-se astfel aprobarea planului.

84

(85)  Conform celor mai recente informații de pe site-ul său internet (disponibil la adresa http://www.rowater.ro/default.aspx), Administrația Națională „Apele Române” a fost înființată prin Hotărârea Guvernului nr. 107/2002, modificată și completată prin Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 73/2005 (disponibilă la adresa http://legislatie.just.ro/Public/DetaliiDocumentAfis/153726). Statutul său de organizare și funcționare a fost aprobat prin Hotărârea Guvernului nr. 1176 din 29 septembrie 2005 (disponibilă la adresa http://legislatie.just.ro/Public/DetaliiDocument/31843).

85

(86)  A se vedea articolul 1 din statutul Administrației Naționale „Apele Române”.

86

(87)  A se vedea articolele 3 și 6 din statutul Administrației Naționale „Apele Române”.

87

(88)  A se vedea articolele 19 și 24 din statutul Administrației Naționale „Apele Române”.

88

(89)  A se vedea articolul 16 din statutul Administrației Naționale „Apele Române”.

89

(90)  Hotărârea Curții din 17 septembrie 1980 în cauza 730/79, Philip Morris Holland BV/Comisia, ECLI:EU:C:1980:209.

90

(91)  A se vedea punctul A.2.b) și secțiunea B din răspunsul României din 16 mai 2018 la solicitarea de informații a Comisiei.

91

(92)  A se vedea hotărârea Curții din 5 iunie 2012, Comisia Europeană/Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, punctele 79-82 și 87.

92

(93)  A se vedea hotărârea din 16 ianuarie 2018 în cauza T-747/15, EDF/Comisia, ECLI:EU:T:2018:6.

93

(94)  A se vedea, în acest sens, cauza C-342/96 Spania/Comisia, Rec., 1999, p. I-2459, punctul 46, și cauza C256/97 DM Transport, Rec., 1999, p. 1-3913, punctul 24.

94

(95)  A se vedea Ordonanța nr. 29/2002 și Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 54/1998 și Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 51/1998 (care reglementează valorificarea activelor statului – versiunea din 2012).

95

(96)  A se vedea articolul 16 din Legea nr. 137/2002.

96

(97)  A se vedea articolul 16 alineatul (5) litera (c) din Legea nr. 137/2002 în vigoare în septembrie 2012.

97

(98)  A se vedea Raportul Raiffeisen din octombrie 2011.

98

(99)  A se vedea considerentele 86-88 din Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat, 2016/C 262/01.

99

(100)  Trei ministere, AAAS, Oficiul Participațiilor Statului și Privatizării în Industrie, Electrica, CFR Marfă, Salrom SA, Oltchim, CEC Bank. A se avea în vedere faptul că abia începând cu luna iulie 2014 majoritatea capitalului Electrica a fost deținut în proprietate privată, statul deținând 48,78 % și acțiunile.

100

(101)  Banca Transilvania SA și Banca Comercială Română (transformată ulterior în „Erste Bank”).

101

(102)  A se vedea articolul din Criterii Naționale din 23 decembrie 2013 cu titlul Combinatul Oltchim în agonie. Pagini pentru o istorie neagră, disponibil la adresa: http://www.criterii.ro/index.php/en/valcea/8291-combinatul-oltchim-in-agonie-pagini-pentru-o-istorie-neagra.

102

Combinatul Oltchim în agonie. Pagini pentru o istorie neagră

(103)  Articolul 33 alineatul (4) din Legea privind procedura insolvenței.

103

(104)  Diferența dintre creanțele AAAS la sfârșitul perioadei de investigare pentru măsura 1 (1,201 miliarde RON) și la începutul perioadei (1,049 miliarde RON).

104

(105)  Pare credibil faptul că CET Govora nu ar fi putut să suporte costul pentru diversificarea furnizării sale de apă industrială și că astfel de lucrări nu erau posibile într-un interval de timp rezonabil.

105

(106)  Răspunsul României din 16 mai 2018, R15 și următoarele.

106

(107)  Răspunsul României din 16 mai 2018, R14 și următoarele.

107

(108)  De asemenea, administratorul judiciar al CET Govora a subliniat, de asemenea, că „CET Govora a fost singura societate care a continuat să furnizeze energie electrică și abur către Oltchim, asumându-și astfel nu doar riscul de neplată, ci și riscul mai mare de a intra în insolvență [...] conducerea [CET Govora] nu a luat măsuri ferme de a dispune recuperarea creanțelor sau măsuri de prevenire, de exemplu [...] avertizarea debitorilor în stare de neplată cu privire la riscul de raționalizare sau chiar de suspendare completă a livrărilor de abur și energie electrică [...] sau orice măsuri în extremis care sunt adecvate ori de câte ori există indicii că astfel de creanțe riscă să fie pierdute: renegocierea termenilor și a prețurilor de furnizare și condiționarea furnizării până la efectuarea plății datoriei restante”.

108

(109)  Decizia nr. 27 din 31 august 2012, Decizia nr. 58 din 31 octombrie 2012, Decizia nr. 61 din 16 noiembrie 2012, Decizia nr. 86 din 28 decembrie 2012.

109

(110)  De exemplu, notele explicative nr. 15976 din 24 decembrie 2012, care explică motivele care au stat la baza Deciziei Consiliului Județean Vâlcea nr. 86 din 28 decembrie 2012, precizează în mod clar obiectivul real al eforturilor depuse de Consiliul Județean Vâlcea, și anume salvarea economiei județului și, în cele din urmă, a regiunii, prin aprobarea continuării furnizării de energie electrică și abur de CET Govora către instalațiile de pe platforma chimică, deși aceasta din urmă nu și-a achitat datoriile către CET Govora (în pofida angajamentului de a realiza acest lucru, la momentul în care Oltchim și-a reluat activitatea). Aceleași note explicative prezintă motivele cesiunii creanțelor CET Govora față de Oltchim în favoarea Complexului Energetic Oltenia, în vederea protejării locurilor de muncă, a asigurării funcționării normale a Oltchim și a altor operatori economici implicați, precum și în scopul asigurării unei furnizări cu energie termică către populație. Toate aceste motive reprezintă motivări pe care un operator economic privat în economia de piață nu le-ar lua în considerare atunci când ia o decizie cu privire la o tranzacție http://www.cjvalcea.ro/images/sedinte/2012/12-28/ordinea/pct1.pdf

110

(111)  A se vedea articolul de presă disponibil la adresa http://ziaruldevalcea.ro/2016/07/01/remus-borza-invingator-in-negocierea-cu-oltchimul-a-obtinut-tarife-crescute-la-energie-electrica-si-abur/

111

(112)  A se vedea anexa 18 și anexa 19 la observațiile PCC din 2 septembrie 2016.

112

(113)  Conform notei de subsol 37, Oltchim SPV ar fi putut fi alcătuită din activele platformei Vâlcea și/sau amplasamentul de la Bradu. Având în vedere activitatea istorică îndelungată generatoare de pierderi care caracterizează Bradu, niciun cumpărător nu ar fi cumpărat în niciun caz divizia în mod separat (cu excepția unei proceduri de lichidare). Mai mult, nu a existat niciun plan de separare a celor două amplasamente în pachete diferite. Ca atare, un astfel de scenariu privind SPV ar fi condus, cel mai probabil, la o vânzare de facto într-un singur pachet de active, dacă aceasta ar fi putut fi realizată cu succes.

113

de facto

(114)  Articolul 33 alineatul (4) și articolul 94 alineatul (1) litera (c) din Legea privind procedura insolvenței.

114

(115)  În conformitate cu hotărârea Curții de Justiție din 5 iunie 2012, Comisia/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punctul 85. „evaluările economice efectuate după acordarea avantajului respectiv, constatarea retrospectivă a rentabilității efective a investiției realizate de statul membru vizat sau justificările ulterioare cu privire la alegerea procedeului reținut efectiv nu sunt suficiente [...]”.

115

(116)  http://people.stern.nyu.edu/adamodar/pdfiles/country/fairvalue.pdf – pagina 3 – „[Primul punct] Metode de estimare a valorii juste – Evaluarea fluxurilor de lichidități actualizate, se referă la valoarea unui activ raportat la valoarea actualizată a fluxurilor de lichidități viitoare preconizate pentru activul respectiv.”

116

(117)  Raportul privind planul de reorganizare întocmit de R/BDO a menționat o datorie curentă de 50,3 milioane EUR la 30 noiembrie 2014, a cărei valoare se abate până la 58 de milioane EUR în scenariul A al planului și până la 65 de milioane EUR în scenariul B (paginile 86 și 90) în cursul perioadei de trei ani în care se preconiza că va avea loc vânzarea într-un singur pachet de active, fără a aduce atingere altor abateri în cazul unui proces de vânzare mai îndelungat, care era probabil să aibă loc având în vedere numeroasele tentative eșuate de privatizare prin vânzarea societății printr-un singur pachet de active.

117

(118)  Sursă: Observațiile R/BDO privind decizia de inițiere a procedurii, punctele 11, 16 și 18. Potrivit R/BDO, „în ceea ce privește valoarea platformei Arpechim, în decembrie 2009 vânzătorul privat, OMV Petrom, a considerat că prețul de 1 EUR solicitat de la cumpărătorul Oltchim SA a fost suficient pentru satisfacerea intereselor sale. Ca parte a acestei tranzacții, în conformitate cu contractul de vânzare-cumpărare a bunurilor imobiliare autentificat la 29 ianuarie 2010, Oltchim SA a plătit 1 RON pentru teren și 0,50 RON pentru clădiri”. În plus, conform acelorași observații ale R/BDO, „rezultatul revizuirii acestor documente arată că SC OMV Petrom SA era sigur că valoarea platformei Arpechim, ajustată pentru costurile asociate care însoțesc aceste active (obligațiile de mediu) era zero pentru creditori și posibil negative pentru proprietar”.

118

(119)  https://www.ziaruldeiasi.ro/stiri/un-iesean-vrea-sa-cumpere-oltchim--137339.html

119

(120)  Veniturile rezultate din lichidare au fost stabilite de administratorii judiciari în raportul lor către creditori, pe baza unei evaluări „
  ex situ
  ” efectuate de Winterhill, care prevede vânzarea activelor Oltchim la valoarea lor reziduală, după deducerea costurilor de demontare și îndepărtare. Winterhill este un consultant numit la 3 iunie 2013 de către R/BDO pentru a evalua valorile de lichidare/de piață ale Oltchim. R/BDO a susținut că valoarea de lichidare a fost negativă din cauza obligațiilor de mediu în valoare de 464 de milioane EUR, pe baza unei estimări a Oltchim.

120

ex situ

(121)  108 milioane EUR pentru activele garantate și 32 de milioane EUR pentru activele negrevate cu sarcini, în conformitate cu studiul Winterhill din 2013.

121

(122)  Observațiile din 16 mai 2018, punctul R13 (i).

122

(123)  http://romanialibera.ro/economie/companii/petrom-a-fost-dat-gratis-in-contul-poluarii-istorice-236881

123

(124)  AAAS a comparat, în special, valoarea estimată a Oltchim, în valoare de 464 de milioane EUR, cu cele menționate în raportul RomControl, și anume 91,4 milioane, și a considerat că valoarea inițială este exagerată.

124

RomControl

(125)  Punctul 104 din observațiile acestora din 1 septembrie 2016.

125

(126)  Acesta este cazul, de exemplu, pentru următorii creditori chirografari: Herbing Srl, Kronos Worldwide Limited, Tricon energy ltd Houston, Cooperative Centrale Raiffeisen – Rabobank International, Țesătoria Euro Tehnica Textil S.r.l., Electrica Furnizare S.A. sau CFR Marfă. În plus, în rândul creditorilor privați care dețin majoritatea creanțelor chirografare/bugetare și o mică parte a creanțelor garantate, doi au votat împotriva planului (Electrica Furnizare, DGFP Craiova), doi s-au abținut (în special banca neerlandeză ING), dar numai unul (MFC Commodities GmbH) a votat în favoarea planului.

126

(127)  Pe baza cursului de schimb valutar de 1 EUR = 0,22 RON utilizat la momentul votului (a se vedea tabelul 4).

127

(128)  Pe baza cursului de schimb valutar de 1 EUR = 0,22 RON utilizat la momentul votului (a se vedea tabelul 4).

128

(129)  A se vedea, de exemplu, Hotărârea în cauza T-11/95 BP Chemicals/Comisia și punctul 81 din Comunicarea Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat 2016/C 262/01.

129

(130)  Suma totală pentru măsurile 1 și 3 combinate este mai mică decât suma avantajelor calculate pentru măsura 1 (33 de milioane EUR) și pentru măsura 3 (327 EUR), pentru a nu se lua în calcul de două ori partea avantajului acordat de AAAS prin măsura 1 care este anulată ca parte a măsurii 3. Avantajul acordat de AAAS prin măsurile 1 și 3 combinate a fost calculat adunând anularea acordată de AAAS ca parte a măsurii 3 (211 milioane EUR) la partea din datoriile suplimentare acordate în cadrul măsurii 1, în valoare de 33 de milioane EUR, care nu a fost anulată în cadrul măsurii 3; aproximativ 20 % din avantajul în valoare de 33 de milioane EUR legat de lipsa de acțiune a AAAS în perioada septembrie 2012-ianuarie 2013 (măsura 1) nu a fost anulat în 2015 (măsura 3) și, prin urmare, trebuie adăugat în ceea ce privește măsura 1 pentru a se calcula avantajul acordat de AAAS în ceea ce privește măsurile 1 și 3 combinate.

130

(131)  A se vedea nota de subsol 130.

131

(132)  Hotărârea Curții de Justiție din 3 martie 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, punctul 55.

132

(133)  Hotărârea Curții de Justiție din 14 ianuarie 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punctul 65; Hotărârea Curții de Justiție din 8 mai 2013, Libert și alții, cauzele conexate C-197/11 și C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punctul 76.

133

(134)  Hotărârea Curții de Justiție din 14 ianuarie 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punctul 66; Hotărârea Curții de Justiție din 8 mai 2013, Libert și alții, cauzele conexate C-197/11 și C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punctul 77; Hotărârea Tribunalului din 4 aprilie 2001, Friulia Venezia Giulia, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, punctul 41.

134

(135)  Hotărârea Curții de Justiție din 14 ianuarie 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punctul 67; Hotărârea Curții de Justiție din 8 mai 2013, Libert și alții, cauzele conexate C-197/11 și C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punctul 78; Hotărârea Curții de Justiție din 24 iulie 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punctul 78.

135

(136)  A se vedea cauza C-364/90, Republica Italiană/Comisia Comunităților Europene, ECLI:EU:C:1993:157, punctul 20.

136

(137)  A se vedea decizia de inițiere a procedurii în cazul SA.36086 (2016/NN) (ex2013/CP) – România – Ajutor potențial în favoarea Oltchim SA, punctul 148, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/263778/263778_1773690_109_2.pdf

137

(138)  A se vedea răspunsul României din mai 2018 la solicitarea de informații din 30 ianuarie 2018, secțiunea IV, punctul A, pagina 31.

138

(139)  Deși măsurile 1 și 2 au fost puse în aplicare înainte de intrarea în vigoare a Orientărilor din 2014 privind salvarea și restructurarea, aplicarea Orientărilor din 2004 privind salvarea și restructurarea ar rămâne aceeași în ceea ce privește principiul contribuției proprii (punctul 44).

139

(140)  A se vedea cauza C-70/72, Comisia/Germania, 1973, ECLI:EU:C:1973:87, punctul 13.

140

(141)  A se vedea cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92, Spania/Comisia, 1994, ECLI:EU:C:1994:325, punctul 75.

141

(142)  A se vedea cauza C-75/97, Belgia/Comisia, 1999, ECLI:EU:C:1999:31, punctele 64 și 65.

142

(143)  Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9).

143

(144)  Oltchim a obținut: (i) un avantaj economic în valoare de 152 de milioane RON (33 de milioane EUR) acordat de AAAS, care corespunde acumulării datoriilor Oltchim față de AAAS, în perioada cuprinsă între 21 septembrie 2012 și 30 ianuarie 2013 în cadrul măsurii 1, care reprezintă valoarea temporală aferentă amânării cererii de executare a creanțelor AAAS, implicând o expunere mai mare pentru aceasta din urmă față de Oltchim până la 21 aprilie 2015, de la aceea perioadă și până la aprobarea planului de către instanță la 22 aprilie 2015; (ii) un avantaj economic în valoare de 1 516 598 405 RON acordat de AAAS, Salrom, Administrația Națională „Apele Române” și Electrica, care corespunde măsurilor 1 și 3 combinate (fără contabilizare dublă) de la aprobarea planului de către instanță la 22 aprilie 2015; (iii) un avantaj economic în cadrul măsurii 2 acordat de CET Govora în perioada cuprinsă între 21 septembrie 2012 și 30 ianuarie 2013, sub forma unei noi acumulări de datorii din partea Oltchim pentru continuarea furnizărilor sale în perioada respectivă.

144

(145)  Informațiile din această secțiune se bazează în principal pe cel de al treilea raport (punctul 3.2.3), pe cel de al patrulea raport (punctele 2.2 și 3.1), pe cel de al cincilea raport (secțiunea 4) și pe cel de al șaselea raport privind procesul de vânzare a pachetelor de active ale Oltchim (punctul 3.1), pregătite de consilierii societății Oltchim.

145

(146)  Hotărârea Tribunalului din 28 martie 2012, în cauza T-123/09, Ryanair Ltd/Comisia Europeană, ECLI:EU:T:2012:164, punctul 155.

146

(147)  Hotărârea Curții din 8 mai 2003, Republica Italiană și Sim 2 Multimedia SpA/Comisia Comunităților Europene, cauzele conexate C-328/99 și C-399/00, Rec., 2003, p I-4035.

147

(148)  Decizia Comisiei din 17 septembrie 2008, ajutorul de stat N 321/2008, N 322/2008 și N 323/2008 – Grecia – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services; decizia Comisiei din 12 noiembrie 2008, ajutorul de stat N 510/2008 – Italia – Vânzarea activelor Alitalia; decizia Comisiei din 4 aprilie 2012 SA.34547 – Franța – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

148

(149)  Hotărârea Tribunalului din 28 martie 2012 în cauza T-123/09, Ryanair Ltd./Comisia, ECLI:EU:T:2012:164.

149

(150)  Sursa: al patrulea raport privind vânzarea Oltchim.

150

(151)  A se vedea, de exemplu, Decizia (UE) 2016/151 a Comisiei din 1 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) pus în aplicare de Germania pentru Nürburgring (JO L 34, 10.2.2016, p. 1), considerentul 235, în care se menționează că 85 % din angajați au fost preluați de cumpărător de la vânzător.

151

(152)  Hotărârea Curții din 16 decembrie 2010 în cauza C-239/09, Saydaland, punctul 34.

152

(153)  A se vedea pagina 23 din Raportul către Adunarea Creditorilor din anexa 1 a celui de al cincilea raport privind vânzarea Oltchim.

153

(154)  A se vedea, de exemplu, Decizia (UE) 2015/1826 a Comisiei din 15 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.33797 – (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) pus în aplicare de Slovacia în favoarea întreprinderii NCHZ (JO L 269, 15.10.2015, p. 71), considerentul 159.

154

(155)  A se vedea Decizia (UE) 2015/1826, considerentul 164.

155

(156)  A se vedea observațiile Chimcomplex din 24 noiembrie 2017 și 16 ianuarie 2018.

156

(157)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

157

---

ANEXĂ TEHNICĂ

TESTUL CREDITORULUI ÎN ECONOMIA DE PIAȚĂ REFERITOR LA ALEGEREA ÎNTRE PLANUL DE REORGANIZARE ȘI PROCEDURA DE LICHIDARE PROPUSE

1.   Veniturile brute și costurile aferente planului de reorganizare și procedurii de lichidare

| 1. | Comisia a analizat cu atenție diferitele rapoarte, date și studii disponibile privind Oltchim pe care creditorii privați prudenți în economia de piață – în situația AAAS, Electrica, Salrom, CET Govora și, respectiv, a Administrației Naționale „Apele Române” – le-ar fi luat în considerare în mod rezonabil pentru a evalua avantajele planului de reorganizare propus creditorilor la 9 martie 2015 și, respectiv, ale căii alternative, cea a declanșării falimentului societății Oltchim. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pe baza acestor date ex-ante, Comisia a stabilit un scenariu de referință central pe care un creditor privat prudent în economia de piață l-ar fi luat în considerare ca fiind cel mai probabil atât pentru planul de reorganizare, cât și pentru procedura de lichidare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Comisia a analizat ulterior soliditatea rezultatelor obținute conform acestui scenariu central evaluând veniturile obținute de creditori în cadrul unui scenariu pesimist și în cadrul unui scenariu optimist. |
| --- | --- |

3.

1.1.   Venituri brute din lichidare și din planul de reorganizare

| 4. | În raportul său finalizat la 30 aprilie 2013, Winterhill a efectuat o analiză a activelor Oltchim în cadrul unui scenariu in situ corespunzător situației în care un cumpărător ar achiziționa numeroasele active ale Oltchim într-un singur pachet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valoarea respectivă a fost utilizată pentru a stabili prețul de pornire pentru vânzarea Oltchim SPV la 306 milioane EUR în cadrul planului de reorganizare (a se vedea decizia de inițiere a procedurii, punctul 47) (1). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valoarea in situ a Oltchim SA a fost calculată de Winterhill prin utilizarea metodologiei costului net de înlocuire. O astfel de metodologie este un substitut acceptabil pentru valoarea de lichidare a unei societăți care ar fi achiziționată integral de un cumpărător: după cum subliniază Winterhill în raportul său din 2013, o astfel de valoare este într-adevăr reprezentativă pentru costul achiziționării terenului, echipamentelor și mașinilor, organizarea clădirilor aferente și plata costurilor de instalare a acestora, precum și pentru uzura morală a tuturor activelor achiziționate. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dimpotrivă, contrar a ceea ce fusese prevăzut în planul de reorganizare, valoarea in situ nu era reprezentativă pentru prețul pieței aferent vânzării Oltchim SA în condiții de asigurare a continuității activității prin intermediul Oltchim SPV: un cumpărător al acțiunilor Oltchim SPV ar fi preferat să se bazeze mai degrabă pe veniturile și profitul preconizate pe care le-ar fi putut obține din investiția sa în Oltchim SPV luat ca o societate întreagă (cu, de exemplu, obligațiile care decurg din transferul contractelor angajaților de la Oltchim SA) decât pe costul net de înlocuire a activelor Oltchim SA, care nu include pasivele aferente preluării SPV și tinde să nu ia în considerare nivelul de rentabilitate al întreprinderii care poate fi realizat datorită activelor de vânzare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prin urmare, într-un mod consecvent cu abordarea adoptată de Raiffeisen în 2009 (raportul de consultanță elaborat de Raiffesen, p. 71), valoarea întreprinderii pentru Oltchim SPV poate fi calculată prin metoda de evaluare a întreprinderilor care se bazează pe multiplii de EBITDA: având în vedere disponibilitatea previziunilor detaliate privind EBITDA la momentul votului având ca obiect planul de reorganizare elaborat de administratorii judiciari, metodologia multiplilor de EBITDA reprezintă, într-adevăr, o modalitate adecvată pentru a stabili valoarea întreprinderii pentru Oltchim SPV, care este echivalentă cu valoarea acțiunilor, considerându-se că nu există datorii financiare. |
| --- | --- |

8.

1.1.1.   Veniturile brute și durata procedurii de lichidare

| 9. | Winterhill (la care R/BDO fac referire în raportul lor privind planul de reorganizare) a calculat o valoare ex situ corespunzătoare valorii de lichidare a societății Oltchim SA în cazul în care activele acesteia ar fi fost vândute individual, prin aplicarea, în special, a unor rate standardizate în ceea ce privește valoarea in situ a majorității bunurilor care constituie Oltchim SA. De exemplu, pentru a calcula valoarea ex situ a echipamentelor și instalațiilor (estimate la 99,1 milioane EUR), Winterhill a împărțit la doi valoarea estimată in situ de 198,2 milioane EUR referitoare la echipamentele și instalațiile Oltchim (care reprezintă o parte semnificativă a valorii totale in situ a activelor Oltchim, estimată la 297 de milioane EUR). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Aceasta vine în sprijinul opiniei potrivit căreia a existat un continuum de posibilități intermediare între lichidarea activelor societății Oltchim în mod integral sau individual, astfel cum este susținută în continuare prin observațiile R/BDO (punctul 100): „creditorii puteau alege între reorganizare [...] și intrarea în faliment”; pentru cea din urmă, acestea fac referire la două tipuri de vânzări posibile: „in situ, ex situ”. O vânzare ex situ este reprezentativă pentru un scenariu pesimist, în cadrul căruia activele nu ar fi cumpărate ca un grup funcțional. O vânzare in situ este reprezentativă pentru un scenariu optimist, în cadrul căruia un cumpărător unic ar achiziționa integral toate activele. Un scenariu central s-ar baza pe scenariul mediu probabil în cadrul căruia aproximativ jumătate din valoarea activelor ar fi vândută ca un grup funcțional, în vreme ce restul activelor ar fi vândute doar la valoarea reziduală. Acesta este motivul pentru care este necesar să se utilizeze media dintre valorile ex situ și in situ stabilite de Winterhill pentru a determina valoarea centrală de lichidare la care s-ar fi putut aștepta un operator economic privat în economia de piață (2), în timp ce valoarea ex situ (3) stabilită de Winterhill ar reprezenta rezultatul pesimist al procedurii de lichidare, iar valoarea in situ (4) stabilită de Winterhill ar reprezenta rezultatul optimist al procedurii de lichidare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mai mult, pe baza observațiilor prezentate de R/BDO în planul de reorganizare (pagina 110), se preconiza ca lichidarea să fie finalizată în mod rezonabil în termen de 18 luni. |
| --- | --- |

11.

1.1.2.   Veniturile brute din planul de reorganizare

Scenariul de referință

| 12. | În ceea ce privește planul de reorganizare, „scenariul A” din planul de reorganizare prevedea vânzarea Oltchim SPV către un cumpărător interesat în exploatarea activelor, cu repornirea instalației de oxo-alcooli și fără a fi nevoie de finanțare externă suplimentară. Un asemenea scenariu era reprezentativ pentru o viziune de referință privind perspectiva unei potențiale vânzări a Oltchim SPV. |
| --- | --- |

12.

| 13. | În cadrul acestui scenariu, administratorii judiciari au presupus că vânzarea Oltchim SPV va avea loc într-o perioadă de 36 de luni (5). Prin urmare, în medie, se poate considera că, într-un scenariu central, vânzarea Oltchim SPV avea să se realizeze în termen de 18 luni. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Un creditor privat în economia de piață ar fi evaluat prețul de vânzare al Oltchim aferent acestui scenariu, în conformitate cu metodologia multiplului de EBITDA descrisă în considerentul 8, prin multiplicarea previziunilor medii EBITDA pe perioada de 3 ani calculată de R/BDO (6) în cadrul planului de reorganizare cu multiplul 5,0× pentru producătorii de produse chimice de bază recomandat de Raiffeisen în raportul său din 2009. Spre deosebire de ipoteza autorităților române prezentată în observațiile acestora din 16 mai 2018 (secțiunea E, capitolul II, punctele 13-14), un operator economic privat în economia de piață nu avea niciun motiv să presupună previziuni EBITDA mai mari decât cele propuse de R/BDO în „scenariul B” al planului lor. De asemenea, un operator economic privat în economia de piață nu ar fi considerat evaluarea estimată a Raiffesen ca fiind eronată și nu ar fi luat în considerare multiplii de EBITDA alternativi, cum ar fi cel propus de autoritățile române, care se bazează parțial pe datele ex post care nu erau disponibile la momentul votului creditorilor. |
| --- | --- |

14.

Scenariul pesimist

| 15. | În cadrul unui scenariu pesimist, se consideră că potențialii cumpărători ai Oltchim SPV s-ar fi bazat în mod strict pe performanța financiară istorică a Oltchim SA în vederea stabilirii prețului pentru ofertele lor. Media istorică pe 10 ani a EBITDA aferentă Oltchim SA a fost de minus 7,4 milioane EUR. Cu toate acestea, o astfel de performanță deficitară este pur și simplu rezultatul dificultăților cu care s-a confruntat Oltchim începând din 2012; astfel, un operator economic privat în economia de piață ar fi evidențiat valoarea EBITDA presupusă de R/BDO în scenariul de referință prin aplicarea, de exemplu, a unei reduceri de 50 % pentru previziunile medii EBITDA pe perioada de 3 ani realizate de R/BDO în scenariul de referință (și anume, 3,4 milioane EUR). Ulterior, multiplul 5,0× EBITDA era potrivit, de asemenea, pentru a stabili prețul acțiunilor Oltchim SPV în cadrul acestui scenariu pesimist. |
| --- | --- |

15.

| 16. | În cadrul unui scenariu pesimist, era logic să se presupună că ar fi necesară perioada maximă de 36 de luni pentru a realiza vânzarea Oltchim SPV. |
| --- | --- |

16.

| 17. | În scopul comparării veniturilor obținute în urma unei proceduri de lichidare care durează 18 luni și în urma unui plan de reorganizare în cadrul unui scenariu pesimist care durează 36 de luni, veniturilor și costurilor aferente vânzării Oltchim SPV trebuie să li se aplice un factor de actualizare bazat pe CMPC (7) (costul mediu ponderat al capitalului) pentru diferența de 18 luni. |
| --- | --- |

17.

Scenariul optimist

| 18. | Un creditor în economia de piață ar fi luat, de asemenea, în considerare ca scenariu optimist „scenariul B” din planul de reorganizare (8), care presupunea că activitatea societății Oltchim avea să fie îmbunătățită de cumpărătorul său prin intermediul unei proceduri de reluare a activității instalației de anhidridă ftalică și de plastifianți (dioctilftalat), cu utilizarea unor surse externe de finanțare. Dimpotrivă, un operator economic privat în economia de piață nu ar fi considerat realist să se presupună o reluare extinsă a activităților de la Bradu (inclusiv instalația PVC/VCM și instalația petrochimică) propusă de autoritățile române în observațiile lor din 16 mai 2018 (secțiunea E, capitolul II, punctul 19): un operator economic privat în economia de piață nu avea niciun motiv să presupună previziuni EBITDA mai mari decât cele propuse de R/BDO în „scenariul B” al planului lor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A fost luată în considerare o perioadă limitată de 18 luni (ca în scenariul de lichidare): într-o perioadă mai scurtă s-ar fi dovedit a fi prea dificil pentru Oltchim să obțină finanțările externe necesare pentru reluarea preliminară a activității instalației de anhidridă ftalică și plastifianți (DOF). Punerea în aplicare a acestei ameliorări era, evident, o cerință prealabilă pentru obținerea prețului mai ridicat aferent scenariului optimist „B” din partea unui cumpărător al Oltchim SPV. |
| --- | --- |

19.

| 20. | În ceea ce privește multiplul EBITDA, este posibil ca un scenariu optimist să fi ajuns la multiplul mediu de 5,0× propus de Raiffeisen, cu valori mai ridicate din alte surse, cum ar fi multiplul 8,46× inclus în baza de date specializată deținută de Stern School of Business (9), pentru grupul de societăți chimice diversificate din care se menționează că face parte Oltchim (așadar, 6,73×). |
| --- | --- |

20.

2.   Costuri care trebuie deduse din veniturile obținute din vânzarea Oltchim SPV sau din procedura de lichidare a Oltchim SA

| 21. | În ambele proceduri, se presupune că trebuie deduse costurile UNPIR de 2 % din venituri, în conformitate cu declarația R/BDO din raportul planului de reorganizare (pagina 96). 4 % taxe de administrare au fost deduse, de asemenea, din venituri, pe baza informațiilor transmise de România la 16 mai 2018. De asemenea, suma de 12 milioane EUR, reprezentând costuri de securitate (calculate pe baza observațiilor R/BDO ca o cotă-parte proporțională pentru cele 18 luni aferente perioadei preconizate de lichidare) necesare pentru conservarea activelor, a fost alocată, de asemenea, între activele garantate și cele negrevate cu sarcini în temeiul articolelor 121 și 123 din Legea privind procedura insolvenței cu privire la procedura de lichidare. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Valoarea datoriei curente (acumulată după intrarea în insolvență) calculată de R/BDO (10) a fost dedusă din veniturile provenite din lichidare în toate cele trei scenarii. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Valoarea medie a datoriei curente (inclusiv previziunile privind valoarea agregată a datoriei legate de salarii în perioada de după intrarea în insolvență la momentul vânzării Oltchim SPV) pe parcursul planului de reorganizare de 3 ani, calculată de R/BDO, a fost presupusă atât pentru scenariul central (scenariul A) (11), cât și pentru scenariul optimist (scenariul B). Pentru a lua în considerare consecințele unei creșteri a datoriei curente în cazul în care planul de reorganizare conduce la performanțe financiare la fel de slabe ale Oltchim, valoarea datoriei curente estimate de R/BDO în cadrul scenariului A la sfârșitul primului an (12) a fost considerată ca fiind valoarea datoriei curente care trebuie rambursată în cadrul scenariului pesimist referitor la planul de reorganizare. |
| --- | --- |

23.

| 24. | În mod similar, impozitele medii calculate de R/BDO pentru fiecare an posibil de vânzare a Oltchim SPV în cursul perioadei de 3 ani pentru scenariile A și B au fost luate în calcul pentru scenariul de referință și, respectiv, pentru scenariul optimist din cadrul planului de reorganizare (a se vedea tabelul de mai jos), în concordanță cu informațiile prezentate de România (13). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Potrivit R/BDO, redemararea Oltchim în cazul unei lichidări care ar fi implicat vânzarea de active in situ ar fi generat costuri de începere a activității de 2,5 milioane EUR; prin urmare, aceste costuri au fost deduse din prețul oferit de un cumpărător potențial în caz de lichidare in situ (14). 50 % din costuri au fost modelate în scenariul de referință deoarece numai jumătate din valoarea activelor este considerată a fi vândută ca un grup funcțional și este exploatată în continuare ca o instalație, care trebuie, prin urmare, să își reia activitatea, în vreme ce restul este considerat a fi vândut la valoarea reziduală. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Obligațiile de mediu ar fi fost neutralizate de un creditor privat din economia de piață atunci când compară veniturile care se preconizează a fi obținute dintr-o procedură de lichidare și, respectiv, din planul de reorganizare propus, astfel cum arată argumentul prezentat în considerentul 269 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Dezafectarea instalațiilor de electroliză pe bază de mercur și regenerarea solului (26,6 milioane EUR), precum și modernizarea instalațiilor, ambele necesare, potrivit R/BDO, în caz de lichidare (24,6 milioane EUR) și „datorate progresiv, în cazul în care societatea Oltchim este menținută operațională” au fost considerate ca fiind neutre în comparația dintre scenariul de lichidare și planul de reorganizare. O astfel de abordare este coerentă cu abordarea aplicată pentru obligațiile de mediu în următoarele cazuri (a se vedea considerentul 26): aceste costuri excepționale ar fi trebuit într-adevăr să fie luate în considerare, pe de o parte, de către creditorii Oltchim SA în cadrul scenariului de lichidare și, pe de altă parte, de un potențial cumpărător atunci când prezintă o ofertă pentru Oltchim SPV. La punctul 10 din observațiilor lor din 16 mai 2018, autoritățile române nu au negat faptul că ofertanții ar fi considerat aceste costuri ca fiind egale atât în scenariul de lichidare, cât și în planul de reorganizare în cazul achiziționării instalațiilor în vederea exploatării lor; trebuie remarcat faptul că aceasta este o ipoteză care influențează în mod pozitiv veniturile din cadrul planului față de cele din cadrul scenariului de lichidare deoarece, în scenariul pesimist și în scenariul de referință pentru procedura de lichidare, aceste costuri de modernizare nu ar fi fost necesare în totalitate. |
| --- | --- |

27.

| 28. | În fine, procedura de lichidare ar fi impus Oltchim SA să suporte plățile compensatorii datorate angajaților rămași în martie 2015, care urmau să fie concediați în cadrul scenariului de lichidare. În cadrul scenariului de referință și al scenariului pesimist, plățile respective sunt estimate pe baza observațiilor R/BDO (24,6 milioane EUR), în vreme ce în estimarea efectuată de Raiffesen pentru scenariul optimist (15), acestea se ridicau la 9,6 milioane EUR. |
| --- | --- |

28.

| 29. | În cadrul scenariului de reorganizare, au fost luate în considerare, pe baza raportului elaborat de R/BDO în sprijinul planului de reorganizare, taxe în valoare de 1,5 milioane EUR aferente transferului de active. |
| --- | --- |

29.

3.   Calcularea veniturilor nete pentru fiecare creditor în cadrul planului de reorganizare și în cadrul procedurii de lichidare

| 30. | Pe baza ipotezelor anterioare, în următoarele subsecțiuni se calculează veniturile agregate, brute și nete în cadrul procedurii de lichidare și în cadrul planului de reorganizare. |
| --- | --- |

30.

Procedura de lichidare

| 31. | Având în vedere dispozițiile Legii privind procedura insolvenței, în special articolele 121 și 123, în cadrul scenariului de lichidare a fost estimată următoarea ordine a fluxului de numerar: veniturile din activele garantate [a se vedea punctul (A) din graficul de mai jos] sunt distribuite cu prioritate creditorilor garantați, după achitarea costurilor procedurale aferente (C). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Veniturile din activele negrevate cu sarcini sunt alocate în primul rând pentru plata costurilor procedurale/de menținere, precum și a salariilor. |
| --- | --- |

32.

| 33. | În toate cele trei scenarii, veniturile din activele negrevate cu sarcini, după achitarea costurilor procedurale și cu angajații, nu sunt suficiente pentru a acoperi în întregime datoriile curente acumulate după intrarea în insolvență, plățile compensatorii sau costurile de începere a activității. Surplusul provenit din activele garantate care apare în scenariul optimist este alocat, prin urmare, pentru acoperirea acestor costuri. În cazul în care există vreun venit rămas, acesta este împărțit ulterior între creditorii bugetari, în conformitate cu ordinea creditorilor prevăzută la articolul 123 din Legea privind procedura insolvenței. În toate cele trei scenarii, creditorii chirografari situați după salarii și după creditorii bugetari în ordinea creditorilor nu primesc niciun venit.








  Procedura de lichidare |
| --- | --- |
| | Scenariul pesimist
  Vânzare ex situ

  (milioane EUR) | Scenariul central
  (milioane EUR) | Scenariul optimist
  Vânzare in situ

  (milioane EUR) |
| Venituri brute (total) | 140 | 216,9 | 293,7 |
| — | din activele garantate (A) |

33.

Procedura de lichidare

Scenariul pesimist

Vânzare ex situ

(milioane EUR)

Scenariul central

(milioane EUR)

Scenariul optimist

Vânzare in situ

(milioane EUR)

Venituri brute (total)

140

216,9

293,7

—

108

171,1

234,2

| — | din activele negrevate cu sarcini (B) |
| --- | --- |

—

32

45,8

59,5

Costuri procedurale (UNPIR) și costuri de securitate/menținere/administrare a activelor

(15,9)

(18,4)

(20,9)

| — | privind activele garantate (C) |
| --- | --- |

—

(13,2)

(15,9)

(18,5)

| — | privind activele negrevate cu sarcini (D) |
| --- | --- |

—

(2,7)

(2,5)

(2,4)

Creanțele față de angajați (plătite înainte de datoria curentă) (E) din activele negrevate cu sarcini

(2,1)

(2,1)

(2,1)

Datorii curente care trebuie restituite, plăți compensatorii, costuri de începere a activității (F)

(75,2)

(76,5)

(62,4)

Rata de acoperire a datoriei curente din veniturile globale din care s-au dedus costurile procedurale, costurile cu angajații, rambursarea datoriei garantate din activele garantate și indemnizația de concediere/costurile de începere a activității

29,1 %

44 %

114 %

Venituri nete:

| — | din activele garantate (Ω = A – C) |
| --- | --- |

—

94,8

155,2

215,7

| — | din activele negrevate cu sarcini

  (Φ = B – D – E – F) |
| --- | --- |

—

(Φ = B – D – E – F)

(49,3)

(37,1)

(9,7)

Plăți către creditori (alții decât angajații)

Creditorii garantați (G), din care:

94,8

155,2

195,8

| — | tranșa garantată a AAAS |
| --- | --- |

—

1

1,7

2,1

| — | tranșa garantată a societății Electrica |
| --- | --- |

—

21,4

35,7

44,2

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

1,7

2,7

3,47

Creditorii bugetari, din care:

0

0

10,1 (= Ω + Φ – G)

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

9,5

| — | Administrația Națională „Apele Române” |
| --- | --- |

—

0

0

0,7

Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței, din care:

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Administrația Națională „Apele Române”

0

0

0

Alți creditori chirografari

0

0

0

Salrom

0

0

0

| 34. | În observațiile lor din 16 mai 2018, autoritățile române nu au dedus datoriile curente din veniturile obținute din lichidare în simularea lor (spre deosebire de veniturile obținute din vânzarea Oltchim SPV). Deși această omisiune a autorităților române pare să fie eronată, în cazul în care un operator economic privat în economia de piață ar fi luat în considerare această ipoteză, acesta ar fi constatat că veniturile pentru diferiți creditori înainte de intrarea în insolvență în cazul unei lichidări ar fi fost chiar mai mari decât cele din tabelul de mai sus, astfel cum se arată în continuare:








  Procedura de lichidare (dacă nu există o deducere prealabilă a datoriilor curente) |
| --- | --- |
| | Scenariul pesimist
  Vânzare ex situ

  (milioane EUR) | Scenariul central

  (milioane EUR) | Scenariul optimist
  Vânzare in situ


  (milioane EUR) |
| Venituri brute (total) | 140 | 216,9 | 293,7 |
| — | din activele garantate (A) |

34.

Procedura de lichidare (dacă nu există o deducere prealabilă a datoriilor curente)

Scenariul pesimist

Vânzare ex situ

(milioane EUR)

Scenariul central

(milioane EUR)

Scenariul optimist

Vânzare in situ

(milioane EUR)

Venituri brute (total)

140

216,9

293,7

—

108

171,1

234,2

| — | din activele negrevate cu sarcini (B) |
| --- | --- |

—

32

45,8

59,5

Costuri procedurale (UNPIR) și costuri de securitate/menținere/administrare a activelor

(15,9)

(18,4)

(20,9)

| — | privind activele garantate (C) |
| --- | --- |

—

(13,2)

(15,9)

(18,5)

| — | privind activele negrevate cu sarcini (D) |
| --- | --- |

—

(2,7)

(2,5)

(2,4)

Creanțele față de angajați (plătite înainte de datoria curentă) (E) din activele negrevate cu sarcini

(2,1)

(2,1)

(2,1)

Plăți compensatorii, costuri de începere a activității (F)

(24,9)

(26,2)

(12,1)

Venituri nete:

| — | din activele garantate (Ω = A – C) |
| --- | --- |

—

94,8

155,2

215,7

| — | din activele negrevate cu sarcini

  (Φ = B – D – E – F) |
| --- | --- |

—

(Φ = B – D – E – F)

1,1

13,2

40,6

Plăți către creditori (alții decât angajații)

Creditorii garantați (G), din care:

94,8

155,2

195,8

| — | tranșa garantată a AAAS |
| --- | --- |

—

1

1,7

2,1

| — | tranșa garantată a societății Electrica |
| --- | --- |

—

21,4

35,7

44,2

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

1,7

2,7

3,47

Creditorii bugetari, din care:

1,1

13,2

60,5 (= Ω + Φ – G)

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

1,0

12,4

56,6

| — | Administrația Națională „Apele Române” |
| --- | --- |

—

0,1

0,9

3,9

Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței, din care:

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Administrația Națională „Apele Române”

0

0

0

Alți creditori chirografari

0

0

0

Salrom

0

0

0

Planul de reorganizare

| 35. | În planul de reorganizare, veniturile obținute din vânzarea Oltchim SPV au fost alocate în ordinea următoare: acestea sunt utilizate în primul rând pentru a onora rambursarea datoriei curente, inclusiv plata costurilor de transfer al activelor și a costurilor procedurale (UNPIR), precum și a impozitului pe venitul obținut, în conformitate cu articolul 102 alineatul (1) din Legea privind procedura insolvenței. |
| --- | --- |

35.

| 36. | În scenariile analizate, veniturile brute obținute în baza planului erau mai mici decât minimul prevăzut de planul de reorganizare, și anume 295 de milioane EUR. În conformitate cu planul de reorganizare (a se vedea, în special, raportul BDO, pagina 101) și pe baza explicațiilor transmise de autoritățile române la 16 mai 2018, suma reziduală netă potențială (după deducerea costurilor procedurale și a datoriilor curente) este distribuită în modul următor: 70 % din suma netă pentru creditorii garantați, 100 % din creanțele salariaților sunt plătite acestora pentru a acoperi datoriile acumulate față de aceștia înainte de intrarea în insolvență, apoi suma reziduală pentru furnizorii esențiali în limita a 30 % din creanța lor inițială, eventuala sumă rămasă fiind plătită ulterior creditorilor bugetari. În scenariul următor, nu există nicio sumă reziduală disponibilă, întrucât numai deținătorii de datorii curente își recuperează o parte din creanțe din veniturile obținute în urma vânzării Oltchim SPV.









  Planul de reorganizare – Metodologia multiplilor de EBITDA |
| --- | --- |
| | Scenariul optimist
  (Scenariul B)

  (milioane EUR) | Scenariul central
  (Scenariul A)

  (milioane EUR) | Scenariul pesimist

  (milioane EUR) |
| Valoarea întreprinderii, pe baza: | 73,5 | 34,3 | 17,2 |
| EBITDA | 10,9 | 6,9 | 3,4 |
| multiplu EBITDA | 6,7 | 5,0 | 5,0 |
| Datoria curentă (inclusiv datoriile acumulate față de angajați după intrarea în insolvență), costul transferului de active și costuri UNPIR | (72,5) | (68,5) | (72,2) |
| Rata de acoperire a datoriei curente din venituri după deducerea costurilor UNPIR, a taxelor de transfer al activelor și a impozitelor | 102 % | 48 % | 22 % |
| Impozit pe veniturile obținute | (7,8) | (7,4) | (3,7) (16) |
| Venituri nete | 0 | 0 | 0 |
| Plata către creditori |
| Angajați | 0 | 0 | 0 |
| Creditori garantați, din care: | 0 | 0 | 0 |
| — | tranșa garantată a AAAS |

36.

Planul de reorganizare – Metodologia multiplilor de EBITDA

Scenariul optimist

(Scenariul B)

(milioane EUR)

Scenariul central

(Scenariul A)

(milioane EUR)

Scenariul pesimist

(milioane EUR)

Valoarea întreprinderii, pe baza:

73,5

34,3

17,2

EBITDA

10,9

6,9

3,4

multiplu EBITDA

6,7

5,0

5,0

Datoria curentă (inclusiv datoriile acumulate față de angajați după intrarea în insolvență), costul transferului de active și costuri UNPIR

(72,5)

(68,5)

(72,2)

Rata de acoperire a datoriei curente din venituri după deducerea costurilor UNPIR, a taxelor de transfer al activelor și a impozitelor

102 %

48 %

22 %

Impozit pe veniturile obținute

(7,8)

(7,4)

(3,7) (16)

Venituri nete

0

0

0

Plata către creditori

Angajați

0

0

0

Creditori garantați, din care:

0

0

0

—

0

0

0

| — | tranșa garantată a societății Electrica |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

0

0

0

Creditorii bugetari, din care:

0

0

0

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Administrația Națională „Apele Române” |
| --- | --- |

—

0

0

0

Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței, din care:

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Alți creditori chirografari

0

0

0

Salrom

0

0

0

Evaluarea alternativă a veniturilor din cadrul planului de reorganizare – Modelul de actualizare a dividendelor

| 37. | Un operator economic privat în economia de piață ar fi fost dispus să verifice de două ori aceste rezultate bazându-se pe modelul de actualizare a dividendelor (dividend discount model – „DDM”), un alt instrument de evaluare utilizat în mod frecvent de investitorii privați. Prețul acțiunilor Oltchim SPV ar putea fi evaluat prin analizarea fluxului de dividende preconizat din punctul de vedere al unui investitor. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Valoarea întreprinderii ar putea fi calculată astfel:





  unde: | Profit1
  poate fi calculat ca profitul (venitul net) care poate fi estimat în mod rezonabil după finalizarea restructurării activităților Oltchim SPV; |
| --- | --- | --- |

38.

Formula

unde:

Profit1
  poate fi calculat ca profitul (venitul net) care poate fi estimat în mod rezonabil după finalizarea restructurării activităților Oltchim SPV;

| | Rata de distribuire a dividendelor este partea din profituri care este distribuită acționarilor; |
| --- | --- |

Rata de distribuire a dividendelor este partea din profituri care este distribuită acționarilor;

| | g este rata de creștere aplicabilă actorilor din industria chimică diversificată la momentul respectiv; |
| --- | --- |

g este rata de creștere aplicabilă actorilor din industria chimică diversificată la momentul respectiv;

| | CMPC este costul mediu ponderat al capitalului relevant la nivel de sector. |
| --- | --- |

CMPC este costul mediu ponderat al capitalului relevant la nivel de sector.

| 39. | La fel ca în cazul evaluării întreprinderii pe baza multiplului de EBITDA, un operator economic privat în economia de piață ar fi presupus că:






  (a) | Într-un scenariu de referință, Profit1 poate fi considerat în mod realist ca fiind egal cu profitul mediu calculat de R/BDO în raportul lor privind planul de reorganizare pe o perioadă de 3 ani în scenariul A (5,7 milioane EUR), în care se preconiza că Oltchim SPV va fi vândut. |
| --- | --- | --- |

39.

(a)

Într-un scenariu de referință, Profit1 poate fi considerat în mod realist ca fiind egal cu profitul mediu calculat de R/BDO în raportul lor privind planul de reorganizare pe o perioadă de 3 ani în scenariul A (5,7 milioane EUR), în care se preconiza că Oltchim SPV va fi vândut.

| (b) | Într-un scenariu pesimist, Profit1 poate fi considerat în mod realist ca fiind egal cu jumătate din profitul preconizat în scenariul de referință (2,85 milioane EUR). |
| --- | --- |

(b)

Într-un scenariu pesimist, Profit1 poate fi considerat în mod realist ca fiind egal cu jumătate din profitul preconizat în scenariul de referință (2,85 milioane EUR).

| (c) | Într-un scenariu optimist, Profit1 poate fi considerat în mod realist ca fiind egal cu profitul mediu calculat de R/BDO în raportul lor privind planul de reorganizare pe o perioadă de 3 ani, în care se preconiza că Oltchim SPV va fi vândut în scenariul B (7 milioane EUR). |
| --- | --- |

(c)

Într-un scenariu optimist, Profit1 poate fi considerat în mod realist ca fiind egal cu profitul mediu calculat de R/BDO în raportul lor privind planul de reorganizare pe o perioadă de 3 ani, în care se preconiza că Oltchim SPV va fi vândut în scenariul B (7 milioane EUR).

| 40. | În toate cele trei scenarii, rata de creștere g a fost considerată ca fiind egală cu 4,0 % (17) (ca valoare), rata de distribuție ca fiind egală cu 46,56 % (18) și CMPC (a se vedea nota de subsol 162) ca fiind egală cu 11,58 %. Rata de distribuție presupusă este relativ optimistă în toate scenariile, având în vedere nivelul ridicat al necesarului de investiții de care Oltchim avea nevoie la momentul respectiv. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Formula menționată anterior poate fi simplificată astfel: |
| --- | --- |

41.

Formula

| 42. | Pe baza DDM, un creditor din economia de piață ar fi calculat următoarele estimări ale valorii întreprinderii Oltchim SPV:








  Planul de reorganizare – Modelul de actualizare a dividendelor |
| --- | --- |
| | Scenariul optimist
  (Scenariul B)

  (milioane EUR) | Scenariul central
  (Scenariul A)

  (milioane EUR) | Scenariul pesimist

  (milioane EUR) |
| Valoarea întreprinderii, pe baza DDM: | 44,7 | 36,4 | 18,2 |
| Datoria curentă (inclusiv datoriile acumulate față de angajați după intrarea în insolvență), costul transferului de active și costuri UNPIR | (72,5) | (68,5) | (72,2) |
| Impozit pe veniturile obținute | (7,8) | (7,4) | (7,0) |
| Venituri nete | 0 | 0 | 0 |
| Plata către creditori |
| Angajați | 0 | 0 | 0 |
| Creditori garantați, din care: | 0 | 0 | 0 |
| — | tranșa garantată a AAAS |

42.

Planul de reorganizare – Modelul de actualizare a dividendelor

Scenariul optimist

(Scenariul B)

(milioane EUR)

Scenariul central

(Scenariul A)

(milioane EUR)

Scenariul pesimist

(milioane EUR)

Valoarea întreprinderii, pe baza DDM:

44,7

36,4

18,2

Datoria curentă (inclusiv datoriile acumulate față de angajați după intrarea în insolvență), costul transferului de active și costuri UNPIR

(72,5)

(68,5)

(72,2)

Impozit pe veniturile obținute

(7,8)

(7,4)

(7,0)

Venituri nete

0

0

0

Plata către creditori

Angajați

0

0

0

Creditori garantați, din care:

0

0

0

—

0

0

0

| — | tranșa garantată a societății Electrica |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

0

0

0

Creditorii bugetari, din care:

0

0

0

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Administrația Națională „Apele Române” |
| --- | --- |

—

0

0

0

Creditori chirografari în temeiul articolului 96 din Legea privind procedura insolvenței, din care:

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Administrația Națională „Apele Române”

0

0

0

Alți creditori chirografari

0

0

0

Salrom

0

0

0

| 43. | Această evaluare bazată pe DDM confirmă faptul că, în scenariul din cadrul planului de reorganizare, un operator economic privat în economia de piață ar fi considerat că nu există nicio sumă reziduală disponibilă care să permită recuperarea în urma vânzării Oltchim SPV, în cazul în care această vânzare ar fi avut loc, întrucât numai deținătorii de creanțe curente își recuperează o parte din creanțele lor prin veniturile obținute din vânzarea Oltchim SPV. |
| --- | --- |

43.

4.   Rezultatele testului operatorului economic privat în economia de piață pentru fiecare categorie de creditori și ale analizei sensibilității

Creditori garantați

| 44. | În concluzie, pe baza calculelor menționate mai sus, creditorii garantați realizează în toate cele trei scenarii legate de procedura de lichidare recuperări pozitive cuprinse între 94,8 și 195,8 milioane EUR, în vreme ce în planul de reorganizare nu sunt disponibile surplusuri deoarece veniturile nu sunt suficiente pentru a plăti suma totală a datoriilor curente și costurile procedurale, pe baza atât a metodologiei multiplilor de EBITDA, cât și a metodologiei de actualizare a dividendelor. Prin urmare, creditorii garantați, dacă ar fi acționat în calitate de operatori economici privați în economia de piață, ar fi preferat procedura de lichidare din perspectiva creanței garantate în mod de sine stătător. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Această concluzie este confirmată de următoarea analiză a sensibilității: chiar și cu un multiplu de EBITDA optimist de 6,7× (a se vedea considerentul 20), ar fi fost necesar un prag de rentabilitate minim al EBITDA de aproximativ 32,5 milioane EUR (și anume, de aproximativ trei ori mai mare decât EBITDA legat de scenariul optimist al planului de reorganizare) astfel încât valoarea Oltchim SPV să ajungă la o sumă (219 milioane EUR) care să permită creditorilor garantați să obțină venituri mai mari în cadrul planului de reorganizare în comparație cu scenariul pesimist legat de procedura de lichidare (și anume, venituri pentru creditorii garantați în valoare de 94,8 milioane EUR). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Un creditor din economia de piață ar fi remarcat faptul că acest prag de rentabilitate al EBITDA de 32,5 milioane EUR (care asigură venituri obținute în cadrul planului mai mari decât în procedura de lichidare) era nerealist deoarece era mult mai mare decât cel din scenariul optimist menționat mai sus (10,9 milioane EUR), bazat pe o evaluare a activității Oltchim. În plus, estimarea realizată de administratorul judiciar cu privire la veniturile obținute în cadrul planului, care atinge 295/306 milioane EUR, a implicat faptul că un cumpărător ar fi fost pregătit să considere că Oltchim ar putea ajunge la un EBITDA chiar mai mare (EBITDA de aproximativ 44 de milioane EUR pe an, pe baza unui multiplu de EBITDA optimist de 6,7×), care era și mai nerealist. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Prin urmare, un creditor garantat care dorește să își maximizeze veniturile ar fi preferat să declanșeze procedura de lichidare. |
| --- | --- |

47.

Creditori bugetari

| 48. | În două dintre cele trei scenarii, veniturile obținute din procedura de lichidare sunt insuficiente pentru a plăti, chiar și parțial, orice datorie față de creditorii bugetari. Cu toate acestea, în scenariul optimist al procedurii de lichidare, se recuperează 10 milioane EUR de către creditorii bugetari. În schimb, niciunul dintre cele trei scenarii ale planului de reorganizare nu conduce la distribuiri către creditorii bugetari, pe lângă riscul semnificativ de eșuare a vânzării Oltchim SPV pe baza nereușitei tentativelor de privatizare anterioare și a creșterii datoriilor curente după intrarea în insolvență (a se vedea considerentul 52). |
| --- | --- |

48.

| 49. | Mai mult, inclusiv în cazul veniturilor foarte scăzute ilustrate de scenariul pesimist și de scenariul de referință în procedura de lichidare, creditorii bugetari au întâietate în fața datoriilor acumulate față de furnizorii esențiali înainte de intrarea în insolvență, în conformitate cu articolul 96 din Legea privind procedura insolvenței, în vreme ce aceștia urmau să fie plătiți după furnizorii esențiali în cadrul planului de reorganizare. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Prin urmare, creditorii bugetari, dacă ar fi acționat în calitate de creditori în economia de piață, ar fi preferat procedura de lichidare din perspectiva creanței lor bugetare în mod de sine stătător. |
| --- | --- |

50.

Creditori chirografari

| 51. | Creditorii comerciali chirografari, inclusiv furnizorii esențiali, nu își recuperează niciuna dintre creanțele lor înregistrate în aceste două categorii nici în vreunul dintre scenariile legate de procedura de lichidare, nici în vreunul dintre scenariile legate de planul de reorganizare. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Inclusiv atunci când se compară scenariile în care veniturile preconizate sunt egale cu zero atât în cazul lichidării, cât și în cel al reorganizării, un operator economic privat în economia de piață ar fi preferat lichidarea față de reorganizare pentru a se evita certa acumulare în continuare a datoriei curente în condițiile generării incerte a unor noi venituri suficiente în cadrul planului. Un astfel de comportament ar fi fost în concordanță cu cel al DGFP Craiova în cadrul adunării creditorilor din luna august 2016, care, potrivit observațiilor PCC, și-a menținut opoziția față de prelungirea perioadei de reorganizare la momentul respectiv pentru a evita o creștere a datoriilor curente, ceea ce dovedea că, indiferent de faptul că DGFP Craiova făcea parte atât din categoria de creditori garantați, cât și din categoria de creditori bugetari, riscul unei abateri de la datoria actuală în perioada reorganizării a fost evaluat ca fiind real. |
| --- | --- |

52.

| 53. | În plus, costurile administrative și juridice suportate de creditori pentru a continua monitorizarea expunerii lor în cadrul planului de reorganizare aveau să fie mai mari decât în procedura de lichidare, a cărei durată se preconiza a fi mai scurtă. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Prin urmare, creditorii chirografari, dacă ar fi acționat în calitate de creditori în economia de piață, ar fi favorizat procedura de lichidare din perspectiva acestor creanțe în mod de sine stătător pentru a evita acumularea în continuare de datorii curente. |
| --- | --- |

54.

5.   Concluzia testului creditorului în economia de piață

| 55. | Ca o concluzie a acestui test al creditorului în economia de piață, în special pe baza considerentelor 47 și 50 din această anexă tehnică, AAAS, care deține creanțe garantate și bugetare, ar fi trebuit să favorizeze lichidarea (astfel cum a procedat un alt creditor care deține atât creanțe garantate, cât și creanțe bugetare, și anume DGFP Craiova) în cazul în care ar fi acționat ca un operator economic privat în economia de piață, prin urmare, aceasta a acordat un avantaj societății Oltchim în cadrul măsurii 3 care se ridică la valoarea anulării parțiale convenite a creanței sale (între 211 și 216 milioane EUR). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Pe baza considerentelor 47 și 54 din această anexă tehnică, Electrica, care deține atât creanțe garantate, cât și creanțe chirografare, ar fi trebui să favorizeze lichidarea în cazul în care ar fi acționat ca un operator economic privat în economia de piață, prin urmare, aceasta a acordat un avantaj societății Oltchim în cadrul măsurii 3 care se ridică la valoarea anulării parțiale convenite a creanței sale (între 110 și 112 milioane EUR). |
| --- | --- |

56.

| 57. | Pe baza considerentelor 50 și 54 din această anexă tehnică, Administrația Națională „Apele Române”, care deține numai creanțe bugetare și creanțe chirografare în conformitate cu articolul 96 din Legea privind procedura insolvenței, ar fi trebuit să favorizeze lichidarea în cazul în care ar fi acționat ca un operator economic privat în economia de piață, prin urmare, aceasta a acordat un avantaj societății Oltchim în cadrul măsurii 3 care se ridică la valoarea anulării parțiale convenite a creanței sale (2 milioane EUR). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Mai mult, considerațiile de mai sus tind să indice faptul că Salrom ar fi trebuit să favorizeze, de asemenea, lichidarea pentru a-și maximiza veniturile. De asemenea, acest lucru este valabil în cazul CET Govora, strict pe baza acestor considerente. |
| --- | --- |

58.

| 59. | În ceea ce privește CET Govora și Salrom, pe lângă creanțele lor chirografare, acestea au fost expuse, de asemenea, la un risc de nerecuperare a creanțelor curente acumulate după intrarea în insolvență de la Oltchim. Astfel, acestea ar fi putut, de asemenea, să ia în considerare posibila recuperare prin executarea creanțelor lor care decurg din datoria curentă. Calculele (a se vedea tabelele menționate mai sus) arată că ratele de acoperire a datoriei curente erau, în medie, mai mari în scenariul de lichidare (71 %) în comparație cu planul de reorganizare (57 %). |
| --- | --- |

59.

| 60. | În ceea ce privește Salrom, pe baza considerentelor 54 și 59 din această anexă tehnică, concluzia acestui test al operatorului economic privat în economia de piață este că Salrom ar fi trebuit să favorizeze lichidarea în cazul în care ar fi acționat ca un operator economic privat în economia de piață, prin urmare, aceasta a acordat un avantaj economic societății Oltchim care se ridică la valoarea anulării convenite a creanței sale (4 milioane EUR). |
| --- | --- |

60.

| 61. | În ceea ce privește CET Govora, este necesar să se ia în considerare constrângerile specifice ale acestui creditor: un operator economic privat în economia de piață care ar fi acționat în situația CET Govora ar fi luat în considerare absența veniturilor atât în procedura de lichidare, cât și în planul de reorganizare și ar fi cântărit riscul crescut de nerecuperare a creanțelor sale de la Oltchim SA în planul de reorganizare în circumstanțele foarte speciale care țin de propria sa supraviețuire din cauza interdependenței sale importante de Oltchim (mai mare decât cea a Salrom). Prin urmare, este posibil ca acest operator economic privat în economia de piață să fi favorizat planul de reorganizare. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Având în vedere acestea din urmă, concluzia acestui test al operatorului economic privat în economia de piață este că CET Govora s-a comportat în conformitate cu principiul creditorului în economia de piață în ceea ce privește votul său în favoarea planului. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  R/BDO a clarificat faptul că prețul de 306 milioane EUR pentru acțiunile Oltchim SPV menționat în raportul Winterhill din 2013 a fost eronat, însă a fost corectat în cadrul reuniunii creditorilor din 4 decembrie 2014 la 294 de milioane EUR.

(2)  Aproximativ 217 milioane EUR, din care 171 de milioane EUR din active garantate.

(3)  Aproximativ 140 de milioane EUR, din care 108 milioane EUR din active garantate.

(4)  Aproximativ 294 de milioane EUR, din care 234 de milioane EUR din active garantate.

(5)  Decizia de inițiere a procedurii, considerentul 47.

(6)  6,85 milioane EUR.

(7)  CMPC mediu de 11,58 % pentru industria chimică, conform bazei de date a profesorului Aswath Damodaran, specialist în finanțarea întreprinderilor și evaluarea capitalului propriu la Stern School of Business (New York), raportul EV/EBITDA, ianuarie 2015 (http://people.stern.nyu.edu/adamodar).

(8)  O medie de 10,9 milioane EUR pentru o perioadă de 3 ani, calculată de R/BDO.

(9)  Ibidem, nota de subsol 7 (multiplii de valoare globală a întreprinderii, ianuarie 2015).

(10)  50,34 milioane EUR la data de 30 noiembrie 2014.

(11)  66,36 milioane EUR pentru scenariul A (scenariul de referință pentru testul operatorului economic privat în economia de piață) și 69,52 milioane EUR pentru scenariul B (scenariul optimist pentru acest test al operatorului economic privat în economia de piață) (raportul BDO privind planul de reorganizare, pagina 97).

(12)  70,43 milioane EUR.

(13)  Secțiunea E, capitolul II, punctul 35 din observațiile acestora din 16 mai 2018.

(14)  50 % din aceste costuri au fost luate în considerare în scenariul de referință, care presupune că numai o parte din activele Oltchim sunt preluate integral în scopul de a fi exploatate, restul fiind vândute în mod individual.

(15)  În 2009, Raiffeisen a estimat plățile compensatorii la 58 de milioane RON în cazul concedierii angajaților Oltchim la sfârșitul anului 2008. Aceasta înseamnă plăți compensatorii în valoare de 74,3 milioane RON datorate în cazul concedierii angajaților, la sfârșitul anului 2014, prin ajustarea cifrelor anterioare ținând seama de (i) inflația de 4,22 % în RCAC între 2008 și 2014 (calculată pe baza datelor anuale ale Eurostat privind inflația) și de (ii) scăderea numărului de angajați ai Oltchim de la 4 204 la sfârșitul lui 2008 la 2 345 la sfârșitul lui 2014 (sursă: Bloomberg).

(16)  Considerată ca 50 % din impozitul pe venit în scenariul de referință, având în vedere că veniturile sunt împărțite în două între scenariul de referință și scenariul pesimist.

(17)  RCAC extrasă din baza de date a profesorului Damodaran din 5 ianuarie 2015; creșterea medie agregată a venitului net pentru întreprinderile de produse chimice diversificate în ultimii cinci ani a fost de 21,49 %.

Sursă: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html

(18)  Ibidem, plata medie pentru acționarii unor întreprinderi de produse chimice diversificate. Studiu din data de 5 ianuarie 2015.

---

| 5.7.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 181/87 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 181/87

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1145 A COMISIEI

din 4 iulie 2019

de încheiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India fără modificarea măsurilor în vigoare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 9 alineatul (1),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   Măsurile în vigoare

Măsurile în vigoare

| (1) | Măsurile aflate în prezent în vigoare constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1369 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

Măsurile aflate în prezent în vigoare constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1369 al Comisiei (3).

2

3

| (2) | Produsul în cauză face, de asemenea, obiectul unei taxe compensatorii definitive impuse prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(2)

Produsul în cauză face, de asemenea, obiectul unei taxe compensatorii definitive impuse prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 al Comisiei (4).

4

1.2.   Cererea de reexaminare

Cererea de reexaminare

| (3) | La 2 martie 2018, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială a măsurilor antidumping în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1036 („regulamentul de bază”), limitată la producătorul-exportator Electrosteel Castings Limited („Electrosteel”). Cererea a fost depusă de Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saint-Gobain PAM España S.A. și Duktus (Production) GmbH („solicitanții”), patru producători din Uniune. |
| --- | --- |

(3)

La 2 martie 2018, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială a măsurilor antidumping în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1036 („regulamentul de bază”), limitată la producătorul-exportator Electrosteel Castings Limited („Electrosteel”). Cererea a fost depusă de Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saint-Gobain PAM España S.A. și Duktus (Production) GmbH („solicitanții”), patru producători din Uniune.

| (4) | În cadrul anchetei inițiale, Comisia a constatat o marjă de dumping de 4,1 % pentru Electrosteel, dar nivelul taxei antidumping definitive a fost stabilit la 0 % pentru a evita dubla contabilizare a subvențiilor la export deja contabilizate în taxa compensatorie definitivă de 9,0 %. Cererea conținea dovezi suficiente care arată că Electrosteel și-a sporit practicile de dumping de la instituirea măsurilor și că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au schimbat și că aceste schimbări sunt durabile. |
| --- | --- |

(4)

În cadrul anchetei inițiale, Comisia a constatat o marjă de dumping de 4,1 % pentru Electrosteel, dar nivelul taxei antidumping definitive a fost stabilit la 0 % pentru a evita dubla contabilizare a subvențiilor la export deja contabilizate în taxa compensatorie definitivă de 9,0 %. Cererea conținea dovezi suficiente care arată că Electrosteel și-a sporit practicile de dumping de la instituirea măsurilor și că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au schimbat și că aceste schimbări sunt durabile.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări

Deschiderea unei reexaminări

| (5) | Comisia a decis să deschidă o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, a cărei sferă de cuprindere se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce privește Electrosteel. La 4 mai 2018, Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („avizul de deschidere”) (5). |
| --- | --- |

(5)

Comisia a decis să deschidă o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, a cărei sferă de cuprindere se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce privește Electrosteel. La 4 mai 2018, Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („avizul de deschidere”) (5).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

5

| (6) | Ancheta de reexaminare s-a desfășurat în perioada 1 aprilie 2017 – 31 martie 2018. Ancheta inițială s-a desfășurat în perioada 1 octombrie 2013 – 30 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(6)

Ancheta de reexaminare s-a desfășurat în perioada 1 aprilie 2017 – 31 martie 2018. Ancheta inițială s-a desfășurat în perioada 1 octombrie 2013 – 30 septembrie 2014.

1.4.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să își facă cunoscute punctele de vedere. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitanții, Electrosteel și autoritățile din țara în cauză, cu privire la reexaminare și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să își facă cunoscute punctele de vedere. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitanții, Electrosteel și autoritățile din țara în cauză, cu privire la reexaminare și i-a invitat să participe.

| (8) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Electrosteel a solicitat și i s-a acordat trei audieri de către Comisie. Audierile respective au avut loc la 15 mai 2018, 15 iunie 2018 și 17 ianuarie 2019. |
| --- | --- |

(8)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Electrosteel a solicitat și i s-a acordat trei audieri de către Comisie. Audierile respective au avut loc la 15 mai 2018, 15 iunie 2018 și 17 ianuarie 2019.

2.   RETRAGEREA CERERII ȘI ÎNCHEIEREA PROCEDURII

RETRAGEREA CERERII ȘI ÎNCHEIEREA PROCEDURII

| (9) | Prin scrisorile din 19 aprilie și 2 mai 2019, solicitanții au informat Comisia că și-au retras cererea. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisorile din 19 aprilie și 2 mai 2019, solicitanții au informat Comisia că și-au retras cererea.

| (10) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată dacă plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată dacă plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea nu ar fi în interesul Uniunii.

| (11) | Ancheta nu a dezvăluit niciun motiv care să arate că încheierea procedurii nu ar fi în interesul Uniunii. În acest context, Comisia a observat că nu s-a primit nicio observație de la părțile interesate care să indice că o astfel de încheiere nu ar fi în interesul Uniunii. Prin urmare, Comisia a considerat că procedura de reexaminare intermediară parțială ar trebui încheiată fără o hotărâre oficială cu privire la orice modificări de durată și la practicile de dumping ale Electrosteel. |
| --- | --- |

(11)

Ancheta nu a dezvăluit niciun motiv care să arate că încheierea procedurii nu ar fi în interesul Uniunii. În acest context, Comisia a observat că nu s-a primit nicio observație de la părțile interesate care să indice că o astfel de încheiere nu ar fi în interesul Uniunii. Prin urmare, Comisia a considerat că procedura de reexaminare intermediară parțială ar trebui încheiată fără o hotărâre oficială cu privire la orice modificări de durată și la practicile de dumping ale Electrosteel.

| (12) | Comisia a concluzionat că reexaminarea intermediară parțială limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește Electrosteel ar trebui încheiată fără modificarea măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a concluzionat că reexaminarea intermediară parțială limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește Electrosteel ar trebui încheiată fără modificarea măsurilor în vigoare.

| (13) | Părțile interesate au fost informate în consecință și au avut posibilitatea de a prezenta observații. |
| --- | --- |

(13)

Părțile interesate au fost informate în consecință și au avut posibilitatea de a prezenta observații.

| (14) | Prezenta decizie este conformă cu avizul comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, |
| --- | --- |

(14)

Prezenta decizie este conformă cu avizul comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), cu excepția tuburilor și țevilor din fontă ductilă necăptușite la interior și la exterior („țevi necăptușite”), clasificate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 și ex 7303 00 90 (coduri TARIC 7303001010 și 7303009010) și originare din India, se încheie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 4 iulie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 al Comisiei din 17 martie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO L 73, 18.3.2016, p. 53).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1369 al Comisiei din 11 august 2016 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/388 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO L 217, 12.8.2016, p. 4).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 al Comisiei din 17 martie 2016 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO L 73, 18.3.2016, p. 1).

4

(5)  Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO C 157, 4.5.2018, p. 3).

5

---

| 5.7.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 181/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 181/89

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1146 A COMISIEI

din 4 iulie 2019

de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 9 alineatul (1),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | La 24 mai 2018, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o procedură antidumping privind importurile de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză prin publicarea unui aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

La 24 mai 2018, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o procedură antidumping privind importurile de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză prin publicarea unui aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (2) | Ancheta a fost deschisă în urma unei plângeri depuse de EUROFER (denumit în continuare „reclamantul”) în numele a doi producători din Uniune care reprezintă 100 % din producția totală de palplanșe din oțel laminate la cald a Uniunii. Plângerea conținea dovezi privind existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(2)

Ancheta a fost deschisă în urma unei plângeri depuse de EUROFER (denumit în continuare „reclamantul”) în numele a doi producători din Uniune care reprezintă 100 % din producția totală de palplanșe din oțel laminate la cald a Uniunii. Plângerea conținea dovezi privind existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

| (3) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat cu privire la deschiderea anchetei în mod specific reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorul-exportator cunoscut și autoritățile din China, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(3)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat cu privire la deschiderea anchetei în mod specific reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorul-exportator cunoscut și autoritățile din China, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la anchetă.

| (4) | La 22 februarie 2019, Comisia a informat toate părțile interesate că a decis să nu instituie măsuri provizorii în cazul de față și să continue ancheta. |
| --- | --- |

(4)

La 22 februarie 2019, Comisia a informat toate părțile interesate că a decis să nu instituie măsuri provizorii în cazul de față și să continue ancheta.

2.   RETRAGEREA PLÂNGERII ȘI ÎNCHEIEREA PROCEDURII

RETRAGEREA PLÂNGERII ȘI ÎNCHEIEREA PROCEDURII

| (5) | Prin scrisoarea din 11 aprilie 2019, reclamantul a informat Comisia că își retrage plângerea. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 11 aprilie 2019, reclamantul a informat Comisia că își retrage plângerea.

| (6) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, procedura poate fi încheiată dacă plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, procedura poate fi încheiată dacă plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea nu ar fi în interesul Uniunii.

| (7) | Ancheta nu a dezvăluit niciun motiv care să arate că încheierea procedurii nu ar fi în interesul Uniunii. În acest context, Comisia a remarcat că nu au fost primite observații de la părțile menționate la articolul 21 din regulamentul de bază, cum ar fi utilizatorii, importatorii sau consumatorii, care să arate că încheierea procedurii nu ar fi în interesul Uniunii. Prin urmare, Comisia a considerat că ancheta privind importurile în Uniune de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză ar trebui încheiată fără concluzii oficiale privind existența sau absența dumpingului și a prejudiciului sau privind alte aspecte ale anchetei. |
| --- | --- |

(7)

Ancheta nu a dezvăluit niciun motiv care să arate că încheierea procedurii nu ar fi în interesul Uniunii. În acest context, Comisia a remarcat că nu au fost primite observații de la părțile menționate la articolul 21 din regulamentul de bază, cum ar fi utilizatorii, importatorii sau consumatorii, care să arate că încheierea procedurii nu ar fi în interesul Uniunii. Prin urmare, Comisia a considerat că ancheta privind importurile în Uniune de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză ar trebui încheiată fără concluzii oficiale privind existența sau absența dumpingului și a prejudiciului sau privind alte aspecte ale anchetei.

| (8) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că procedura antidumping privind importurile în Uniune de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză ar trebui încheiată fără a se institui măsuri. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că procedura antidumping privind importurile în Uniune de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză ar trebui încheiată fără a se institui măsuri.

| (9) | Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Cu toate acestea, nu au fost primite observații de la părțile interesate. |
| --- | --- |

(9)

Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Cu toate acestea, nu au fost primite observații de la părțile interesate.

| (10) | Prezenta decizie este în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(10)

Prezenta decizie este în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se încheie procedura antidumping privind importurile de palplanșe din oțel laminate la cald încadrate la codul NC ex 7301 10 00 (cod TARIC 7301100010), originare din Republica Populară Chineză.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 4 iulie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de palplanșe din oțel laminate la cald originare din Republica Populară Chineză (JO C 177, 24.5.2018, p. 6).

2

---

| 5.7.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 181/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 181/91

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1147 A COMISIEI

din 4 iulie 2019

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre

[notificată cu numărul C(2019) 5178]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile din cadrul Uniunii cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (3), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stabilește măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I – IV din anexa la decizia de punere în aplicare respectivă sunt enumerate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc, estimat pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată ultima dată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1110 a Comisiei (5), în urma unui caz de pestă porcină africană apărut în Polonia. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stabilește măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I – IV din anexa la decizia de punere în aplicare respectivă sunt enumerate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc, estimat pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată ultima dată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1110 a Comisiei (5), în urma unui caz de pestă porcină africană apărut în Polonia.

| (2) | De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/1110 au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci domestici și sălbatici din Polonia și România, care trebuie, de asemenea, să fie reflectate în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(2)

De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/1110 au apărut noi cazuri de pestă porcină africană la porci domestici și sălbatici din Polonia și România, care trebuie, de asemenea, să fie reflectate în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (3) | În iunie 2019, au fost observate două focare de pestă porcină africană apărută la porci domestici în Polonia, în districtele Olecki și Garwoliński, în zone menționate în prezent în partea II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste focare de pestă porcină africană apărută la porci domestici constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, aceste zone din Polonia afectate de pestă porcină africană ar trebui incluse în lista din partea III, în loc de partea II, a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(3)

În iunie 2019, au fost observate două focare de pestă porcină africană apărută la porci domestici în Polonia, în districtele Olecki și Garwoliński, în zone menționate în prezent în partea II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste focare de pestă porcină africană apărută la porci domestici constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, aceste zone din Polonia afectate de pestă porcină africană ar trebui incluse în lista din partea III, în loc de partea II, a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (4) | În iunie 2019, a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în județul Iași din România, într-o zonă inclusă în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, această zonă din România afectată de pestă porcină africană ar trebui inclusă în lista din partea II, în loc de partea I, a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(4)

În iunie 2019, a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în județul Iași din România, într-o zonă inclusă în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, această zonă din România afectată de pestă porcină africană ar trebui inclusă în lista din partea II, în loc de partea I, a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (5) | În iunie 2019 a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în județul Botoșani din România în apropierea zonelor incluse în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, aceste zone din România afectate de pestă porcină africană ar trebui incluse de acum în lista din partea II, în loc de partea I, a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(5)

În iunie 2019 a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în județul Botoșani din România în apropierea zonelor incluse în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic constituie un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa respectivă. În consecință, aceste zone din România afectate de pestă porcină africană ar trebui incluse de acum în lista din partea II, în loc de partea I, a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (6) | Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii acestei boli, ar trebui delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Polonia și în România, care ar trebui menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii acestei boli, ar trebui delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Polonia și în România, care ar trebui menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 4 iulie 2019.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  
  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/178/UE (JO L 295, 11.10.2014, p. 63).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1110 a Comisiei din 27 iunie 2019 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre (JO L 175, 28.6.2019, p. 52).

5

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

PARTEA I

1.   Belgia

Următoarele zone din Belgia:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II; |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II;

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithinmunicipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithinmunicipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| wholemunicipality of General Toshevo, |
| --- |

wholemunicipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Estonia

Următoarele regiuni din Estonia:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Rozogii Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Rozogii Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łysei Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łysei Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminyBodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, StaroźrebyiWyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminyBodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, StaroźrebyiWyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płoński Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płoński Sochocin w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   România

Următoarele zone din România:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse în partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse în partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Gârla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Gârla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eșelnița, |
| --- | --- |

—

Eșelnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Cloșani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Cloșani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovaț, |
| --- | --- |

—

Ilovaț,

| — | Pătulele, |
| --- | --- |

—

Pătulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Izvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Izvoru Bârzii,

| — | Malovăț, |
| --- | --- |

—

Malovăț,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vlădaia, |
| --- | --- |

—

Vlădaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tâmna, |
| --- | --- |

—

Tâmna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Șișești, |
| --- | --- |

—

Șișești,

| — | Șovarna, |
| --- | --- |

—

Șovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava cu restul comunelor care nu sunt incluse în partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava cu restul comunelor care nu sunt incluse în partea II,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

PARTEA II

1.   Belgia

Următoarele zone din Belgia:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Estonia

Următoarele regiuni din Estonia:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszeli część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszeli część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuskiw powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuskiw powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim.

8.   România

Următoarele zone din România:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Municipiul Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Municipiul Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Măgherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Măgherăuș,

| — | Comuna Cicârlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicârlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Fărcașa, |
| --- | --- |

—

Comuna Fărcașa,

| — | Comuna Sălsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Sălsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Groși, |
| --- | --- |

—

Comuna Groși,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Șișești, |
| --- | --- |

—

Comuna Șișești,

| — | Comuna Cernești, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernești,

| — | Copalnic Mănăștur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăștur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupșeni,

| — | Comuna Șomcuta Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuta Mare,

| — | Comuna Săcălășeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcălășeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Tătăruși, |
| --- | --- |

—

Tătăruși,

| — | Cristești, |
| --- | --- |

—

Cristești,

| — | Valea Seacă, |
| --- | --- |

—

Valea Seacă,

| — | Lespezi, |
| --- | --- |

—

Lespezi,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Sirețel, |
| --- | --- |

—

Sirețel,

| — | Deleni, |
| --- | --- |

—

Deleni,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăiești, |
| --- | --- |

—

Golăiești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogoșești, |
| --- | --- |

—

Mogoșești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Țuțora, |
| --- | --- |

—

Țuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca, |
| --- | --- |

—

Holboca,

| — | Județul Suceava cu următoarele comune:






  — | Siret, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Suceava cu următoarele comune:

—

Siret,

| — | Bălcăuți, |
| --- | --- |

—

Bălcăuți,

| — | Calafindești, |
| --- | --- |

—

Calafindești,

| — | Grămești, |
| --- | --- |

—

Grămești,

| — | Zamostea, |
| --- | --- |

—

Zamostea,

| — | Zvoriștea, |
| --- | --- |

—

Zvoriștea,

| — | Mitocul Dragomirnei, |
| --- | --- |

—

Mitocul Dragomirnei,

| — | Adâncata, |
| --- | --- |

—

Adâncata,

| — | Siminicea, |
| --- | --- |

—

Siminicea,

| — | Dumbrăveni, |
| --- | --- |

—

Dumbrăveni,

| — | Salcea, |
| --- | --- |

—

Salcea,

| — | Suceava, |
| --- | --- |

—

Suceava,

| — | Ipotești, |
| --- | --- |

—

Ipotești,

| — | Bosanci, |
| --- | --- |

—

Bosanci,

| — | Udești, |
| --- | --- |

—

Udești,

| — | Fântânele, |
| --- | --- |

—

Fântânele,

| — | Liteni, |
| --- | --- |

—

Liteni,

| — | Pleșești, |
| --- | --- |

—

Pleșești,

| — | Dolheștii Mari, |
| --- | --- |

—

Dolheștii Mari,

| — | Preutești, |
| --- | --- |

—

Preutești,

| — | Bunești, |
| --- | --- |

—

Bunești,

| — | Rădășeni, |
| --- | --- |

—

Rădășeni,

| — | Vadu Moldovei, |
| --- | --- |

—

Vadu Moldovei,

| — | Boroaia, |
| --- | --- |

—

Boroaia,

| — | Bogdănești, |
| --- | --- |

—

Bogdănești,

| — | Forăști, |
| --- | --- |

—

Forăști,

| — | Drăgușeni, |
| --- | --- |

—

Drăgușeni,

| — | Verești, |
| --- | --- |

—

Verești,

| — | Fălticeni, |
| --- | --- |

—

Fălticeni,

| — | Dolhasca, |
| --- | --- |

—

Dolhasca,

| — | Baineț. |
| --- | --- |

—

Baineț.

PARTEA III

1.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i miasto Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i miasto Giżyckow powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki iUścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki iUścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   România

Următoarele zone din România:

| — | Zona municipiului București, |
| --- | --- |

—

Zona municipiului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu de Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Municipiul Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Municipiul Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasău, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasău,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeți, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeți,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Săliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Săliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibleșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibleșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Breznița-Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Breznița-Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozești, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozești,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Bâcleș, |
| --- | --- |

—

Comuna Bâcleș,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

PARTEA IV

Italia

Următoarele zone din Italia:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rectificări

| 5.7.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 181/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 181/123

---

Rectificare la Directiva (UE) 2016/1629 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2016 de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară, de modificare a Directivei 2009/100/CE și de abrogare a Directivei 2006/87/CE

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 252 din 16 septembrie 2016
  )

La pagina 133, articolul 28:

în loc de:

„Documentele care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive și care au fost eliberate de autoritățile competente ale statelor membre în temeiul Directivei 2006/87/CE înainte de 6 octombrie 2016 rămân valabile până la expirarea lor.”,

se citește:

„Documentele care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive și care au fost eliberate de autoritățile competente ale statelor membre în temeiul Directivei 2006/87/CE înainte de 6 octombrie 2018 rămân valabile până la expirarea lor.”

---