# Az Európai Unió L 328/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 328 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. december 18. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 328

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. december 18.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2160 Rendelete (2019. november 27.) az 575/2013/EU rendelet fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2019/2161 irányelve (2019. november 27.) a 93/13/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 98/6/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 7 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2162 irányelve (2019. november 27.) a fedezett kötvények kibocsátásáról és a fedezett kötvények közfelügyeletéről, továbbá a 2009/65/EK és a 2014/59/EU irányelv módosításáról (
  1
  ) | 29 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2160 Rendelete (2019. november 27.) az 575/2013/EU rendelet fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2019/2161 irányelve (2019. november 27.) a 93/13/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 98/6/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

7

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2162 irányelve (2019. november 27.) a fedezett kötvények kibocsátásáról és a fedezett kötvények közfelügyeletéről, továbbá a 2009/65/EK és a 2014/59/EU irányelv módosításáról (
  1
  )

1

29

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2163 végrehajtási rendelete (2019. december 17.) a gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő behozatali vámok esetleges alkalmazása céljából a 2020-as és 2021-es évben irányadó küszöbmennyiségek meghatározásáról | 58 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2164 Végrehajtási Rendelete (2019. december 17.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 61 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2165 végrehajtási rendelete (2019. december 17.) a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj új élelmiszer leírása módosításának engedélyezéséről az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően, valamint az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 81 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2166 végrehajtási határozata (2019. december 16.) a 2014/908/EU végrehajtási határozatnak a kitettségek 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kezelése szempontjából egyenértékűnek tekintett felügyeleti és szabályozási követelményekkel rendelkező harmadik országok és területek jegyzékének Szerbiával és Dél-Koreával történő kiegészítése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 84 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2167 végrehajtási határozata (2019. december 17.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióira vonatkozó, a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai terv jóváhagyásáról | 89 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2168 végrehajtási határozata (2019. december 17.) a hálózati igazgatótanács elnökének, tagjainak és póttagjainak; valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjainak és póttagjainak 2020–2024 közötti harmadik referencia-időszakra vonatkozó, a légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók ellátására irányuló kinevezéséről | 90 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/2169 Végrehajtási Határozata (2019. december 17.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (az értesítés a C(2019) 9369. számú dokumentummal történt) (
  1
  ) | 97 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/2163 végrehajtási rendelete (2019. december 17.) a gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő behozatali vámok esetleges alkalmazása céljából a 2020-as és 2021-es évben irányadó küszöbmennyiségek meghatározásáról

58

*

A Bizottság (EU) 2019/2164 Végrehajtási Rendelete (2019. december 17.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

61

*

A Bizottság (EU) 2019/2165 végrehajtási rendelete (2019. december 17.) a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj új élelmiszer leírása módosításának engedélyezéséről az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően, valamint az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

Coriandrum sativumból

1

81

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2019/2166 végrehajtási határozata (2019. december 16.) a 2014/908/EU végrehajtási határozatnak a kitettségek 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kezelése szempontjából egyenértékűnek tekintett felügyeleti és szabályozási követelményekkel rendelkező harmadik országok és területek jegyzékének Szerbiával és Dél-Koreával történő kiegészítése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

84

*

A Bizottság (EU) 2019/2167 végrehajtási határozata (2019. december 17.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióira vonatkozó, a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai terv jóváhagyásáról

89

*

A Bizottság (EU) 2019/2168 végrehajtási határozata (2019. december 17.) a hálózati igazgatótanács elnökének, tagjainak és póttagjainak; valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjainak és póttagjainak 2020–2024 közötti harmadik referencia-időszakra vonatkozó, a légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók ellátására irányuló kinevezéséről

90

*

A Bizottság (EU) 2019/2169 Végrehajtási Határozata (2019. december 17.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (az értesítés a C(2019) 9369. számú dokumentummal történt) (
  1
  )

1

97

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/2160 RENDELETE

(2019. november 27.)

az 575/2013/EU rendelet fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 129. cikke bizonyos feltételek mellett lehetőséget biztosít a fedezett kötvények kedvezményes kezelésére. Az (EU) 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) meghatározza a fedezett kötvények fő elemeit, és rendelkezik a fedezett kötvények fogalmának közös meghatározásáról. |
| --- | --- |

(1)

Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 129. cikke bizonyos feltételek mellett lehetőséget biztosít a fedezett kötvények kedvezményes kezelésére. Az (EU) 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) meghatározza a fedezett kötvények fő elemeit, és rendelkezik a fedezett kötvények fogalmának közös meghatározásáról.

| (2) | A Bizottság 2013. december 20-án felkérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Bankhatóság, EBH), hogy nyilvánítson véleményt az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében foglalt fedezett kötvények kockázati súlyainak megfelelősége tekintetében. Az EBH 2014. július 1-jei véleménye szerint az 575/2013/EU rendeletben előírt kedvezményes kockázatisúly-kezelés elviekben megfelelő prudenciális kezelés. Az EBH ugyanakkor javasolta a kockázati súlyok kedvezményes kezelésére alapot adó jogosultsági követelmények kiegészítési lehetőségének további megfontolását annak érdekében, hogy azok kiterjedjenek legalább a likviditási kockázat csökkentésének és a túlfedezetnek, az illetékes hatóságok szerepének és a befektetők tájékoztatására vonatkozó hatályos követelmények továbbfejlesztésének a területeire. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2013. december 20-án felkérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Bankhatóság, EBH), hogy nyilvánítson véleményt az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében foglalt fedezett kötvények kockázati súlyainak megfelelősége tekintetében. Az EBH 2014. július 1-jei véleménye szerint az 575/2013/EU rendeletben előírt kedvezményes kockázatisúly-kezelés elviekben megfelelő prudenciális kezelés. Az EBH ugyanakkor javasolta a kockázati súlyok kedvezményes kezelésére alapot adó jogosultsági követelmények kiegészítési lehetőségének további megfontolását annak érdekében, hogy azok kiterjedjenek legalább a likviditási kockázat csökkentésének és a túlfedezetnek, az illetékes hatóságok szerepének és a befektetők tájékoztatására vonatkozó hatályos követelmények továbbfejlesztésének a területeire.

| (3) | Az EBH véleménye alapján helyénvaló a fedezett kötvényekre vonatkozó kiegészítő követelményeket elfogadni, ezáltal javítva az 575/2013/EU rendelet szerinti kedvezményes tőkekövetelményekben való részesülésre jogosult fedezett kötvények minőségét. |
| --- | --- |

(3)

Az EBH véleménye alapján helyénvaló a fedezett kötvényekre vonatkozó kiegészítő követelményeket elfogadni, ezáltal javítva az 575/2013/EU rendelet szerinti kedvezményes tőkekövetelményekben való részesülésre jogosult fedezett kötvények minőségét.

| (4) | Az illetékes hatóságok részben eltekinthetnek az 1. hitelminőségi besoroláshoz tartozó, a hitelintézetekkel szembeni, a fedezeti halmazban lévő kitettségekre vonatkozó követelmény alkalmazásától, és helyette engedélyezhetik a 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségeket a kibocsátó intézmény forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértéke teljes kitettségének legfeljebb 10 %-áig. Az ilyen részleges mentesség azonban csak az EBH-val folytatott előzetes konzultáció után alkalmazható és csak akkor, ha az 1. hitelminőségi besorolásra vonatkozó követelmény alkalmazása bizonyíthatóan jelentős koncentrációs problémákhoz vezet az érintett tagállamokban. Mivel a tagállamok többségében – az euroövezeten belül és kívül egyaránt – egyre nehezebb megfelelni a külső hitelminősítő intézetek által kiadott 1. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségre vonatkozó követelményeknek, az ilyen részleges mentesség alkalmazását a legnagyobb fedezettkötvény-piaccal rendelkező tagállamok szükségesnek tekintették. A hitelintézetekkel szembeni kitettségek fedezett kötvények biztosítékaként való használatának egyszerűsítése, valamint az esetleges koncentrációs problémák orvoslása érdekében az 575/2013/EU rendeletet módosítani kell egy olyan szabály megállapítása révén, amely az EBH-val való konzultáció követelménye nélkül lehetővé teszi a hitelintézetekkel szembeni, az 1. hitelminőségi besorolás helyett a 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségeket a kibocsátó intézmény forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének legfeljebb 10 %-áig . Lehetővé kell tenni a 3. hitelminőségi besorolás alkalmazását a rövid lejáratú betétek és a származtatott termékek esetében egyes tagállamokban, amennyiben az 1. vagy a 2. hitelminőségi besorolás követelményének való megfelelés túlzottan nehéznek bizonyulna. Az (EU) 2019/2162 irányelv alapján kijelölt illetékes hatóságokat fel kell jogosítani arra, hogy az EBH-val folytatott konzultációt követően lehetővé tegyék a 3. hitelminőségi besorolás alkalmazását a származtatott ügyletek esetében az esetleges koncentrációs problémák kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes hatóságok részben eltekinthetnek az 1. hitelminőségi besoroláshoz tartozó, a hitelintézetekkel szembeni, a fedezeti halmazban lévő kitettségekre vonatkozó követelmény alkalmazásától, és helyette engedélyezhetik a 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségeket a kibocsátó intézmény forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértéke teljes kitettségének legfeljebb 10 %-áig. Az ilyen részleges mentesség azonban csak az EBH-val folytatott előzetes konzultáció után alkalmazható és csak akkor, ha az 1. hitelminőségi besorolásra vonatkozó követelmény alkalmazása bizonyíthatóan jelentős koncentrációs problémákhoz vezet az érintett tagállamokban. Mivel a tagállamok többségében – az euroövezeten belül és kívül egyaránt – egyre nehezebb megfelelni a külső hitelminősítő intézetek által kiadott 1. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségre vonatkozó követelményeknek, az ilyen részleges mentesség alkalmazását a legnagyobb fedezettkötvény-piaccal rendelkező tagállamok szükségesnek tekintették. A hitelintézetekkel szembeni kitettségek fedezett kötvények biztosítékaként való használatának egyszerűsítése, valamint az esetleges koncentrációs problémák orvoslása érdekében az 575/2013/EU rendeletet módosítani kell egy olyan szabály megállapítása révén, amely az EBH-val való konzultáció követelménye nélkül lehetővé teszi a hitelintézetekkel szembeni, az 1. hitelminőségi besorolás helyett a 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségeket a kibocsátó intézmény forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének legfeljebb 10 %-áig . Lehetővé kell tenni a 3. hitelminőségi besorolás alkalmazását a rövid lejáratú betétek és a származtatott termékek esetében egyes tagállamokban, amennyiben az 1. vagy a 2. hitelminőségi besorolás követelményének való megfelelés túlzottan nehéznek bizonyulna. Az (EU) 2019/2162 irányelv alapján kijelölt illetékes hatóságokat fel kell jogosítani arra, hogy az EBH-val folytatott konzultációt követően lehetővé tegyék a 3. hitelminőségi besorolás alkalmazását a származtatott ügyletek esetében az esetleges koncentrációs problémák kezelése érdekében.

| (5) | A francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyekkel fedezett hitelek olyan elfogadható eszközök, amelyek a fedezett kötvények fennálló kibocsátása névértékének legfeljebb 10 %-áig a fedezett kötvények biztosítékaként használhatók (az úgynevezett 10 %-os felső határ). Az 575/2013/EU rendelet 496. cikke azonban lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok eltekintsenek a 10 %-os felső határtól. Továbbá az említett rendelet 503. cikkének (4) bekezdése előírja a Bizottság számára annak megvizsgálását, hogy helyénvaló-e az az eltérés, amely lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok eltekintsenek a 10 %-os felső határtól. A Bizottság e tekintetben 2013. december 22-én kikérte az EBH véleményét. Az EBH véleményében közölte, hogy a francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyek biztosítékként való használata prudenciális aggályokat vetne fel az értékjegyekkel fedezett fedezettkötvény-program kettős rétegű szerkezete miatt, és ezért elégtelen áttekinthetőséghez vezetne a fedezeti halmaz hitelminősége tekintetében. Következésképpen az EBH azt ajánlotta, hogy 2017. december 31. után szűnjön meg az említett rendelet 496. cikkében jelenleg előírt, az előre sorolt értékjegyekre vonatkozó 10 %-os felső határtól való eltérés. |
| --- | --- |

(5)

A francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyekkel fedezett hitelek olyan elfogadható eszközök, amelyek a fedezett kötvények fennálló kibocsátása névértékének legfeljebb 10 %-áig a fedezett kötvények biztosítékaként használhatók (az úgynevezett 10 %-os felső határ). Az 575/2013/EU rendelet 496. cikke azonban lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok eltekintsenek a 10 %-os felső határtól. Továbbá az említett rendelet 503. cikkének (4) bekezdése előírja a Bizottság számára annak megvizsgálását, hogy helyénvaló-e az az eltérés, amely lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok eltekintsenek a 10 %-os felső határtól. A Bizottság e tekintetben 2013. december 22-én kikérte az EBH véleményét. Az EBH véleményében közölte, hogy a francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyek biztosítékként való használata prudenciális aggályokat vetne fel az értékjegyekkel fedezett fedezettkötvény-program kettős rétegű szerkezete miatt, és ezért elégtelen áttekinthetőséghez vezetne a fedezeti halmaz hitelminősége tekintetében. Következésképpen az EBH azt ajánlotta, hogy 2017. december 31. után szűnjön meg az említett rendelet 496. cikkében jelenleg előírt, az előre sorolt értékjegyekre vonatkozó 10 %-os felső határtól való eltérés.

| (6) | A lakóingatlannal vagy kereskedelmi ingatlannal fedezett értékpapíroknak a fedezeti halmazba való felvételét csak kevés nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozás teszi lehetővé. Az ilyen struktúrák alkalmazása visszaszorulóban van, és úgy tekinthető, hogy szükségtelenül bonyolítja a fedezettkötvény-programokat. Helyénvaló tehát teljesen megszüntetni az ilyen struktúrák elfogadható eszközként való alkalmazását. |
| --- | --- |

(6)

A lakóingatlannal vagy kereskedelmi ingatlannal fedezett értékpapíroknak a fedezeti halmazba való felvételét csak kevés nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozás teszi lehetővé. Az ilyen struktúrák alkalmazása visszaszorulóban van, és úgy tekinthető, hogy szükségtelenül bonyolítja a fedezettkötvény-programokat. Helyénvaló tehát teljesen megszüntetni az ilyen struktúrák elfogadható eszközként való alkalmazását.

| (7) | Az 575/2013/EU rendeletnek megfelelő, csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákon belül kibocsátott fedezett kötvényeket szintén használják elfogadható biztosítékként. A csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák prudenciális szempontból nem jelentenek kiegészítő kockázatot, mert nem vetik fel ugyanazokat az összetettségi kérdéseket, mint a francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyekkel fedezett hitelek használata. Az EBH véleménye szerint a fedezett kötvények csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákkal való fedezetét a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állományának összegéhez kapcsolódó korlátozás nélkül lehetővé kell tenni. A csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákban ezért el kell hagyni a hitelintézetekkel szembeni kitettséggel kapcsolatos 15 %-os, illetve 10 %-os korlátozás alkalmazásának követelményét. Az említett, csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákat az (EU) 2019/2162 irányelv szabályozza. |
| --- | --- |

(7)

Az 575/2013/EU rendeletnek megfelelő, csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákon belül kibocsátott fedezett kötvényeket szintén használják elfogadható biztosítékként. A csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák prudenciális szempontból nem jelentenek kiegészítő kockázatot, mert nem vetik fel ugyanazokat az összetettségi kérdéseket, mint a francia Fonds Communs de Titrisation vagy ahhoz hasonló, lakóingatlanokkal vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek értékpapírosítását végző szervezet által kibocsátott előre sorolt értékjegyekkel fedezett hitelek használata. Az EBH véleménye szerint a fedezett kötvények csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákkal való fedezetét a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állományának összegéhez kapcsolódó korlátozás nélkül lehetővé kell tenni. A csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákban ezért el kell hagyni a hitelintézetekkel szembeni kitettséggel kapcsolatos 15 %-os, illetve 10 %-os korlátozás alkalmazásának követelményét. Az említett, csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrákat az (EU) 2019/2162 irányelv szabályozza.

| (8) | A fedezett kötvények tekintetében a fedezett kötvényeket fedező ingatlanokra vonatkozó értékelési elveket kell alkalmazni annak érdekében, hogy az említett kötvények megfeleljenek a kedvezményes kezelés követelményeinek. A fedezett kötvények biztosítékaként szolgáló eszközök elfogadhatóságának követelményei azokhoz az általános minőségi jellemzőkhöz kapcsolódnak, amelyek a fedezeti halmaz szilárdságát biztosítják, és ezért azokat az (EU) 2019/2162 irányelvben kell megállapítani. Az értékelési módszerre vonatkozó rendelkezéseket ennek megfelelően az említett irányelvben kell megállapítani, és a jelzálog-hitelbiztosítéki érték meghatározására vonatkozó szabályozástechnikai standardok nem alkalmazandók a fedezett kötvényekre vonatkozó, említett elfogadhatósági kritériumok tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

A fedezett kötvények tekintetében a fedezett kötvényeket fedező ingatlanokra vonatkozó értékelési elveket kell alkalmazni annak érdekében, hogy az említett kötvények megfeleljenek a kedvezményes kezelés követelményeinek. A fedezett kötvények biztosítékaként szolgáló eszközök elfogadhatóságának követelményei azokhoz az általános minőségi jellemzőkhöz kapcsolódnak, amelyek a fedezeti halmaz szilárdságát biztosítják, és ezért azokat az (EU) 2019/2162 irányelvben kell megállapítani. Az értékelési módszerre vonatkozó rendelkezéseket ennek megfelelően az említett irányelvben kell megállapítani, és a jelzálog-hitelbiztosítéki érték meghatározására vonatkozó szabályozástechnikai standardok nem alkalmazandók a fedezett kötvényekre vonatkozó, említett elfogadhatósági kritériumok tekintetében.

| (9) | A fedezett kötvények hitelminőségének biztosításához a hitelfedezeti arány korlátozása is szükséges. Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdése korlátokat állapít meg a jelzálogjog és a hajókra bejegyzett tengeri zálogjog hitelfedezeti arányára vonatkozóan, de nem határozza meg az említett arány alkalmazásának módját. Ez bizonytalansághoz vezethet. A hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátokat puha fedezeti korlátként kell alkalmazni. Ez azt jelenti, hogy bár a mögöttes kölcsön mérete nem korlátozott, ez a kölcsön csak az eszközök hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátokon belül működhet biztosítékként. A hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátok meghatározzák a kölcsön azon százalékos részét, amely hozzájárul a kötelezettségek előírt fedezetéhez. Helyénvaló tehát pontosítani, hogy a hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátok a kölcsön azon részét határozzák meg, amely hozzájárul a fedezett kötvény fedezetéhez. |
| --- | --- |

(9)

A fedezett kötvények hitelminőségének biztosításához a hitelfedezeti arány korlátozása is szükséges. Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdése korlátokat állapít meg a jelzálogjog és a hajókra bejegyzett tengeri zálogjog hitelfedezeti arányára vonatkozóan, de nem határozza meg az említett arány alkalmazásának módját. Ez bizonytalansághoz vezethet. A hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátokat puha fedezeti korlátként kell alkalmazni. Ez azt jelenti, hogy bár a mögöttes kölcsön mérete nem korlátozott, ez a kölcsön csak az eszközök hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátokon belül működhet biztosítékként. A hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátok meghatározzák a kölcsön azon százalékos részét, amely hozzájárul a kötelezettségek előírt fedezetéhez. Helyénvaló tehát pontosítani, hogy a hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátok a kölcsön azon részét határozzák meg, amely hozzájárul a fedezett kötvény fedezetéhez.

| (10) | A nagyobb egyértelműség biztosítása érdekében a hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátokat a kölcsön teljes futamidejére alkalmazni kell. A hitelfedezeti arányra vonatkozó tényleges korlátoknak nem szabad változniuk, hanem lakáshitelek esetében a lakóingatlan értéke 80 %-ának, kereskedelmi hitelek esetében a kereskedelmi ingatlan értéke 60 %-ának, hajók esetében pedig a hajó értéke 60 %-ának kell maradniuk azzal, hogy kereskedelmi hitelek esetében ez az érték a kereskedelmi ingatlan értékének 70 %-áig emelhető. A kereskedelmi ingatlanok fogalmát az említett típusú ingatlanok általános meghatározásával összhangban kell értelmezni, azaz „nem lakáscélú” ingatlanként, ideértve azt az esetet is, ha azok nonprofit szervezetek tulajdonában vannak. |
| --- | --- |

(10)

A nagyobb egyértelműség biztosítása érdekében a hitelfedezeti arányra vonatkozó korlátokat a kölcsön teljes futamidejére alkalmazni kell. A hitelfedezeti arányra vonatkozó tényleges korlátoknak nem szabad változniuk, hanem lakáshitelek esetében a lakóingatlan értéke 80 %-ának, kereskedelmi hitelek esetében a kereskedelmi ingatlan értéke 60 %-ának, hajók esetében pedig a hajó értéke 60 %-ának kell maradniuk azzal, hogy kereskedelmi hitelek esetében ez az érték a kereskedelmi ingatlan értékének 70 %-áig emelhető. A kereskedelmi ingatlanok fogalmát az említett típusú ingatlanok általános meghatározásával összhangban kell értelmezni, azaz „nem lakáscélú” ingatlanként, ideértve azt az esetet is, ha azok nonprofit szervezetek tulajdonában vannak.

| (11) | A kedvezményes kezelésben részesülő fedezett kötvények minőségének további javítása érdekében az ilyen kedvezményes kezelés feltételéül kell szabni egy minimális szintű túlfedezet meglétét, ami azt jelenti, hogy a biztosíték szintjének meg kell haladnia az (EU) 2019/2162 irányelvben említett fedezeti követelményeket. E követelmény előírása mérsékelné a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén felmerülő legjelentősebb kockázatokat. Amennyiben valamely tagállam úgy dönt, hogy magasabb túlfedezettségi minimumszintet alkalmaz a területén található hitelintézetek által kibocsátott fedezett kötvényekre, ez nem akadályozhatja a hitelintézeteket abban, hogy az e rendeletnek megfelelő, alacsonyabb túlfedezettségi minimumszinttel rendelkező egyéb fedezett kötvényekbe fektessenek be és élvezzék az e rendelet rendelkezései által biztosított előnyöket. |
| --- | --- |

(11)

A kedvezményes kezelésben részesülő fedezett kötvények minőségének további javítása érdekében az ilyen kedvezményes kezelés feltételéül kell szabni egy minimális szintű túlfedezet meglétét, ami azt jelenti, hogy a biztosíték szintjének meg kell haladnia az (EU) 2019/2162 irányelvben említett fedezeti követelményeket. E követelmény előírása mérsékelné a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén felmerülő legjelentősebb kockázatokat. Amennyiben valamely tagállam úgy dönt, hogy magasabb túlfedezettségi minimumszintet alkalmaz a területén található hitelintézetek által kibocsátott fedezett kötvényekre, ez nem akadályozhatja a hitelintézeteket abban, hogy az e rendeletnek megfelelő, alacsonyabb túlfedezettségi minimumszinttel rendelkező egyéb fedezett kötvényekbe fektessenek be és élvezzék az e rendelet rendelkezései által biztosított előnyöket.

| (12) | A fedezett kötvényekbe befektető hitelintézeteket legalább félévente bizonyos információkkal kell ellátni e fedezett kötvényekről. Az átláthatósági követelmények a fedezett kötvények elengedhetetlen részei, amelyek biztosítják a tájékoztatás egységes szintjét, és lehetővé teszik, hogy a befektetők elvégezzék a szükséges kockázatértékelést, ami növeli az összehasonlíthatóságot, az átláthatóságot és a piac stabilitását. Az átláthatósági követelményeknek az (EU) 2019/2162 irányelvben való megállapítása révén helyénvaló ezért biztosítani, hogy az említett követelmények minden fedezett kötvényre alkalmazandók legyenek. Az 575/2013/EU rendeletből ennek megfelelően törölni kell az ilyen követelményeket. |
| --- | --- |

(12)

A fedezett kötvényekbe befektető hitelintézeteket legalább félévente bizonyos információkkal kell ellátni e fedezett kötvényekről. Az átláthatósági követelmények a fedezett kötvények elengedhetetlen részei, amelyek biztosítják a tájékoztatás egységes szintjét, és lehetővé teszik, hogy a befektetők elvégezzék a szükséges kockázatértékelést, ami növeli az összehasonlíthatóságot, az átláthatóságot és a piac stabilitását. Az átláthatósági követelményeknek az (EU) 2019/2162 irányelvben való megállapítása révén helyénvaló ezért biztosítani, hogy az említett követelmények minden fedezett kötvényre alkalmazandók legyenek. Az 575/2013/EU rendeletből ennek megfelelően törölni kell az ilyen követelményeket.

| (13) | A fedezett kötvények hosszú távú finanszírozási eszközök, amelyeket ennek megfelelően többéves tervezett futamidővel bocsátanak ki. Ezért biztosítani kell, hogy e rendelet ne befolyásolja a 2007. december 31. vagy 2022. július 8. előtt kibocsátott fedezett kötvények futamidejét. E célkitűzés elérése érdekében a 2007. december 31. előtt kibocsátott fedezett kötvényeknek továbbra is mentesülniük kell az 575/2013/EU rendeletben az elfogadható eszközök, a túlfedezet és a helyettesítő eszközök tekintetében előírt követelmények alól. Emellett az 575/2013/EU rendeletnek megfelelő és 2022. július 8. előtt kibocsátott egyéb fedezett kötvényeket mentesíteni kell a túlfedezetre és a helyettesítő eszközökre vonatkozó követelmények alól, és futamidejük alatt továbbra is biztosítani kell az említett rendeletben megállapított kedvezményes kezelésre való jogosultságukat. |
| --- | --- |

(13)

A fedezett kötvények hosszú távú finanszírozási eszközök, amelyeket ennek megfelelően többéves tervezett futamidővel bocsátanak ki. Ezért biztosítani kell, hogy e rendelet ne befolyásolja a 2007. december 31. vagy 2022. július 8. előtt kibocsátott fedezett kötvények futamidejét. E célkitűzés elérése érdekében a 2007. december 31. előtt kibocsátott fedezett kötvényeknek továbbra is mentesülniük kell az 575/2013/EU rendeletben az elfogadható eszközök, a túlfedezet és a helyettesítő eszközök tekintetében előírt követelmények alól. Emellett az 575/2013/EU rendeletnek megfelelő és 2022. július 8. előtt kibocsátott egyéb fedezett kötvényeket mentesíteni kell a túlfedezetre és a helyettesítő eszközökre vonatkozó követelmények alól, és futamidejük alatt továbbra is biztosítani kell az említett rendeletben megállapított kedvezményes kezelésre való jogosultságukat.

| (14) | Ezt a rendeletet az (EU) 2019/2162 irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekkel együtt kell alkalmazni. A fedezett kötvények kibocsátására vonatkozó strukturális jellemzőket megállapító új keretszabályozás, illetve a kedvezményes kezelésre vonatkozó módosított követelmények következetes alkalmazásának biztosítása érdekében e rendelet alkalmazásának kezdőnapját el kell halasztani oly módon, hogy az egybeessen azzal a nappal, amelytől kezdve a tagállamoknak az említett irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezéseket alkalmazniuk kell. |
| --- | --- |

(14)

Ezt a rendeletet az (EU) 2019/2162 irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekkel együtt kell alkalmazni. A fedezett kötvények kibocsátására vonatkozó strukturális jellemzőket megállapító új keretszabályozás, illetve a kedvezményes kezelésre vonatkozó módosított követelmények következetes alkalmazásának biztosítása érdekében e rendelet alkalmazásának kezdőnapját el kell halasztani oly módon, hogy az egybeessen azzal a nappal, amelytől kezdve a tagállamoknak az említett irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezéseket alkalmazniuk kell.

| (15) | Az 575/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(15)

Az 575/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1.cikk

2.Az 575/2013/EU rendelet módosításai

Az 575/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 129. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdés a következőképpen módosul:






  — | a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:


  „Az (EU) 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvények abban az esetben jogosultak az e cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kedvezményes kezelésre, ha megfelelnek az e cikk (3), (3a) és (3b) bekezdésében foglalt feltételeknek, és ha a következő elfogadható eszközök valamelyike fedezi őket: |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A 129. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdés a következőképpen módosul:

—

a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„Az (EU) 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvények abban az esetben jogosultak az e cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kedvezményes kezelésre, ha megfelelnek az e cikk (3), (3a) és (3b) bekezdésében foglalt feltételeknek, és ha a következő elfogadható eszközök valamelyike fedezi őket:

| — | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | hitelintézetekkel szembeni, az 1. vagy 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségek, valamint hitelintézetekkel szembeni, a 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó olyan kitettségek, amelyek az alábbi formában állnak fenn:






  i. | legfeljebb 100 nap eredeti futamidejű rövid lejáratú betétek, amennyiben azokat az (EU) 2019/2162 irányelv 16. cikkében a fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozóan előírt követelmény teljesítése érdekében alkalmazzák; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

hitelintézetekkel szembeni, az 1. vagy 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségek, valamint hitelintézetekkel szembeni, a 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó olyan kitettségek, amelyek az alábbi formában állnak fenn:

i.

legfeljebb 100 nap eredeti futamidejű rövid lejáratú betétek, amennyiben azokat az (EU) 2019/2162 irányelv 16. cikkében a fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozóan előírt követelmény teljesítése érdekében alkalmazzák; vagy

| ii. | az említett irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő származtatott ügyletek, amennyiben az illetékes hatóságok engedélyezik azokat;” |
| --- | --- |

ii.

az említett irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelő származtatott ügyletek, amennyiben az illetékes hatóságok engedélyezik azokat;”

| — | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | lakóingatlannal fedezett hitelek, a bármilyen elsőbbségi zálogjoggal kombinált zálogjogok tőkeösszege és a megterhelt ingatlanok értékének 80 %-a közül a kisebb értékig;” |
| --- | --- | --- |

—

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

lakóingatlannal fedezett hitelek, a bármilyen elsőbbségi zálogjoggal kombinált zálogjogok tőkeösszege és a megterhelt ingatlanok értékének 80 %-a közül a kisebb értékig;”

| — | az f) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | kereskedelmi ingatlannal fedezett hitelek, a bármilyen elsőbbségi zálogjoggal kombinált zálogjogok tőkeösszege és a megterhelt ingatlanok értékének 60 %-a közül a kisebb értékig. Elfogadhatók a kereskedelmi ingatlannal fedezett hitelek, amennyiben a 60 %-os hitelfedezeti ráta legfeljebb 70 %-os szintig történő túllépésére kerül sor, ha a fedezett kötvényt biztosító teljes eszközérték legalább 10 %-kal meghaladja a fedezett kötvény fennálló névértékét, és a kötvénytulajdonos követelése teljesíti a 4. fejezetben meghatározott jogbiztonsági előírásokat. A kötvénytulajdonos követelése elsőbbséget élvez a biztosítékkal szembeni összes többi követeléssel szemben;” |
| --- | --- | --- |

—

az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

kereskedelmi ingatlannal fedezett hitelek, a bármilyen elsőbbségi zálogjoggal kombinált zálogjogok tőkeösszege és a megterhelt ingatlanok értékének 60 %-a közül a kisebb értékig. Elfogadhatók a kereskedelmi ingatlannal fedezett hitelek, amennyiben a 60 %-os hitelfedezeti ráta legfeljebb 70 %-os szintig történő túllépésére kerül sor, ha a fedezett kötvényt biztosító teljes eszközérték legalább 10 %-kal meghaladja a fedezett kötvény fennálló névértékét, és a kötvénytulajdonos követelése teljesíti a 4. fejezetben meghatározott jogbiztonsági előírásokat. A kötvénytulajdonos követelése elsőbbséget élvez a biztosítékkal szembeni összes többi követeléssel szemben;”

| ii. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Az (1a) bekezdés alkalmazásában az olyan kitettségeket, amelyeket a zálogjoggal terhelt ingatlannal vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal fedezett hitelek adósai által teljesített vagy az ilyen hitelekhez kapcsolódó felszámolási bevételekből történő kifizetések továbbítása és kezelése eredményez, nem kell figyelembe venni az említett bekezdésben előírt határértékek kiszámításakor.”; |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1a) bekezdés alkalmazásában az olyan kitettségeket, amelyeket a zálogjoggal terhelt ingatlannal vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal fedezett hitelek adósai által teljesített vagy az ilyen hitelekhez kapcsolódó felszámolási bevételekből történő kifizetések továbbítása és kezelése eredményez, nem kell figyelembe venni az említett bekezdésben előírt határértékek kiszámításakor.”;

| iii. | a harmadik albekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

iii.

a harmadik albekezdést el kell hagyni;

| b) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(1a)   Az (1) bekezdés első albekezdése c) pontjának alkalmazásában az alábbiak alkalmazandók:






  a) | az 1. hitelminőségi besoroláshoz tartozó, hitelintézetekkel szembeni kitettségek esetében a kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 15 %-át; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(1a)   Az (1) bekezdés első albekezdése c) pontjának alkalmazásában az alábbiak alkalmazandók:

a)

az 1. hitelminőségi besoroláshoz tartozó, hitelintézetekkel szembeni kitettségek esetében a kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 15 %-át;

| b) | a 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó, hitelintézetekkel szembeni kitettségek esetében a kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 10 %-át; |
| --- | --- |

b)

a 2. hitelminőségi besoroláshoz tartozó, hitelintézetekkel szembeni kitettségek esetében a kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 10 %-át;

| c) | a 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó, hitelintézetekkel szembeni, az e cikk (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának i. alpontjában említett rövid lejáratú betétek formájában vagy az e cikk (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett származtatott ügyletek formájában fennálló kitettségek esetében a teljes kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 8 %-át; az (EU) 2019/2162 irányelv 18. cikkének (2) bekezdése értelmében kijelölt illetékes hatóságok az EBH-val folytatott konzultációt követően csak akkor engedélyezhetik a hitelintézetekkel szemben származtatott ügyletek formájában fennálló, a 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségeket, ha az ebben a bekezdésben említett, 1. és 2. hitelminőségi besorolásra vonatkozó követelmények alkalmazása bizonyíthatóan jelentős koncentrációs problémákhoz vezet az érintett tagállamokban; |
| --- | --- |

c)

a 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó, hitelintézetekkel szembeni, az e cikk (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának i. alpontjában említett rövid lejáratú betétek formájában vagy az e cikk (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett származtatott ügyletek formájában fennálló kitettségek esetében a teljes kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 8 %-át; az (EU) 2019/2162 irányelv 18. cikkének (2) bekezdése értelmében kijelölt illetékes hatóságok az EBH-val folytatott konzultációt követően csak akkor engedélyezhetik a hitelintézetekkel szemben származtatott ügyletek formájában fennálló, a 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó kitettségeket, ha az ebben a bekezdésben említett, 1. és 2. hitelminőségi besorolásra vonatkozó követelmények alkalmazása bizonyíthatóan jelentős koncentrációs problémákhoz vezet az érintett tagállamokban;

| d) | az 1., 2. vagy 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó hitelintézetekkel szembeni teljes kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 15 %-át, és a 2. vagy 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó hitelintézetekkel szembeni teljes kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 10 %-át. |
| --- | --- |

d)

az 1., 2. vagy 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó hitelintézetekkel szembeni teljes kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 15 %-át, és a 2. vagy 3. hitelminőségi besoroláshoz tartozó hitelintézetekkel szembeni teljes kitettség nem haladhatja meg a kibocsátó hitelintézet forgalomban lévő fedezettkötvény-állománya névértékének 10 %-át.

(1b)   E cikk (1a) bekezdése nem alkalmazandó a fedezett kötvényeknek az (EU) 2019/2162 irányelv 8. cikke szerint elfogadható biztosítékként való alkalmazására.

(1c)   Az (1) bekezdés első albekezdése d) pontjának alkalmazásában a 80 %-os korlát kölcsönönként alkalmazandó és a kölcsön azon részét határozza meg, amely hozzájárul a fedezett kötvényhez kapcsolódó kötelezettségek fedezéséhez, és a kölcsön teljes futamideje alatt alkalmazandó.

(1d)   Az (1) bekezdés első albekezdése f) és g) pontjának alkalmazásában a 60 %-os vagy 70 %-os korlát kölcsönönként alkalmazandó, a kölcsön azon részét határozza meg, amely hozzájárul a fedezett kötvényhez kapcsolódó kötelezettségek fedezéséhez, és a kölcsön teljes futamideje alatt alkalmazandó.”;

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az e rendeletnek megfelelő fedezett kötvényeket fedező ingatlanok és hajók esetében teljesülniük kell a 208. cikkben meghatározott követelményeknek. A tulajdon értékének a 208. cikk (3) bekezdése a) pontjának megfelelő monitoringját valamennyi ingatlan és hajó tekintetében rendszeresen és legalább évente el kell végezni.”; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az e rendeletnek megfelelő fedezett kötvényeket fedező ingatlanok és hajók esetében teljesülniük kell a 208. cikkben meghatározott követelményeknek. A tulajdon értékének a 208. cikk (3) bekezdése a) pontjának megfelelő monitoringját valamennyi ingatlan és hajó tekintetében rendszeresen és legalább évente el kell végezni.”;

| d) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3a)   Az e cikk (1) bekezdésében felsorolt elfogadható eszközökkel történő fedezés mellett a fedezett kötvényekre legalább 5 %-os, az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 14. pontjában meghatározott túlfedezet alkalmazandó.
  E bekezdés első albekezdése alkalmazásában az említett irányelv 3. cikkének 4. pontjában meghatározott fedezeti eszközök összesített névértéke legalább akkora kell, hogy legyen, mint a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány összesített névértéke (a továbbiakban: névértékelv), és az az e cikk (1) bekezdésében meghatározott elfogadható eszközökből áll.
  A tagállamok a fedezett kötvényekre alacsonyabb minimális túlfedezeti szintet is meghatározhatnak, vagy felhatalmazhatják illetékes hatóságaikat, hogy azok ilyen szintet határozzanak meg, feltéve, hogy:






  a) | a túlfedezet számítása olyan formális megközelítésen alapul, amely alapján figyelembe veszik az eszközök mögöttes kockázatát, vagy az eszközértékelésre a jelzálog-hitelbiztosítéki érték vonatkozik; valamint |
| --- | --- | --- |

d)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)   Az e cikk (1) bekezdésében felsorolt elfogadható eszközökkel történő fedezés mellett a fedezett kötvényekre legalább 5 %-os, az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 14. pontjában meghatározott túlfedezet alkalmazandó.

E bekezdés első albekezdése alkalmazásában az említett irányelv 3. cikkének 4. pontjában meghatározott fedezeti eszközök összesített névértéke legalább akkora kell, hogy legyen, mint a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány összesített névértéke (a továbbiakban: névértékelv), és az az e cikk (1) bekezdésében meghatározott elfogadható eszközökből áll.

A tagállamok a fedezett kötvényekre alacsonyabb minimális túlfedezeti szintet is meghatározhatnak, vagy felhatalmazhatják illetékes hatóságaikat, hogy azok ilyen szintet határozzanak meg, feltéve, hogy:

a)

a túlfedezet számítása olyan formális megközelítésen alapul, amely alapján figyelembe veszik az eszközök mögöttes kockázatát, vagy az eszközértékelésre a jelzálog-hitelbiztosítéki érték vonatkozik; valamint

| b) | a túlfedezet minimális szintje az (EU) 2019/2162 irányelv 15. cikkének (6) és (7) bekezdésében említett névértékelv alapján nem alacsonyabb 2 %-nál. |
| --- | --- |

b)

a túlfedezet minimális szintje az (EU) 2019/2162 irányelv 15. cikkének (6) és (7) bekezdésében említett névértékelv alapján nem alacsonyabb 2 %-nál.

A túlfedezet minimális szintjéhez hozzájáruló eszközökre nem alkalmazandók az (1a) bekezdésben foglalt, kitettségnagyságra vonatkozó korlátok, és ezek az eszközök az említett korlátokba nem számítanak bele.

(3b)   Az e cikk (1) bekezdésében felsorolt elfogadható eszközök felvehetők a fedezeti halmazba az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 13. pontjában meghatározott helyettesítő eszközként, az e cikk (1) és (1a) bekezdésében foglalt, hitelminőségre és kitettségnagyságra vonatkozó korlátok betartásával.”;

| e) | a (6) és a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A 2007. december 31. előtt kibocsátott fedezett kötvények nem tartoznak az (1), az (1a), a (3), a (3a) és a (3b) bekezdésben meghatározott követelmények alá. Lejáratukig jogosultak a (4) és az (5) bekezdés szerinti kedvezményes kezelésre.


  (7)   A 2022. július 8. előtt kibocsátott azon fedezett kötvények, amelyek megfelelnek az e rendeletben meghatározott, az említett fedezett kötvények kibocsátásának időpontjában alkalmazandó követelményeknek, nem tartoznak a (3a) és a (3b) bekezdésben meghatározott követelmények alá. Lejáratukig jogosultak a (4) és az (5) bekezdés szerinti kedvezményes kezelésre.” |
| --- | --- |

e)

a (6) és a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A 2007. december 31. előtt kibocsátott fedezett kötvények nem tartoznak az (1), az (1a), a (3), a (3a) és a (3b) bekezdésben meghatározott követelmények alá. Lejáratukig jogosultak a (4) és az (5) bekezdés szerinti kedvezményes kezelésre.

(7)   A 2022. július 8. előtt kibocsátott azon fedezett kötvények, amelyek megfelelnek az e rendeletben meghatározott, az említett fedezett kötvények kibocsátásának időpontjában alkalmazandó követelményeknek, nem tartoznak a (3a) és a (3b) bekezdésben meghatározott követelmények alá. Lejáratukig jogosultak a (4) és az (5) bekezdés szerinti kedvezményes kezelésre.”

| 2. | A 416. cikk (2) bekezdése a) pontja ii. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott, az e pont i. alpontjában említettektől eltérő fedezett kötvények;”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 416. cikk (2) bekezdése a) pontja ii. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott, az e pont i. alpontjában említettektől eltérő fedezett kötvények;”.

| 3. | A 425. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az intézmények jelentést készítenek likviditásbeáramlásaikról. A likviditásbeáramlásokat a likviditáskiáramlások 75 %-ára kell korlátozni. Az intézmények mentesíthetik az említett felső korlát alól a más intézményeknél elhelyezett és az e rendelet 113. cikkének (6) vagy (7) bekezdésében meghatározott kezelés alá tartozó betétekből származó likviditásbeáramlásokat.
  Az intézmények mentesíthetik az említett felső korlát alól a hitelfelvevőktől és kötvénybefektetőktől esedékes likviditásbeáramlásokat, amennyiben e beáramlások az e rendelet 129. cikkének (4), (5) vagy (6) bekezdésében előírt kezelésre jogosult kötvényekkel, illetve az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvényekkel finanszírozott jelzáloghitelhez kapcsolódnak. Az intézmények mentesíthetik az intézmények által közvetített kedvezményes kölcsönökből származó beáramlásokat. Az egyedi alapú felügyeletért felelős illetékes hatóság előzetes jóváhagyásának függvényében az intézmény teljesen vagy részlegesen mentesítheti azokat a beáramlásokat, amelyek esetében a likviditás biztosítója az intézmény anyaintézménye vagy leányvállalata, az intézmény befektetési vállalkozás anyavállalata vagy leányvállalata, vagy ugyanazon anyaintézmény vagy befektetési vállalkozás anyavállalat egy másik leányvállalata, vagy a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (7) bekezdésében foglaltak szerint kapcsolatban áll az intézménnyel.” |
| --- | --- |

3.

A 425. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az intézmények jelentést készítenek likviditásbeáramlásaikról. A likviditásbeáramlásokat a likviditáskiáramlások 75 %-ára kell korlátozni. Az intézmények mentesíthetik az említett felső korlát alól a más intézményeknél elhelyezett és az e rendelet 113. cikkének (6) vagy (7) bekezdésében meghatározott kezelés alá tartozó betétekből származó likviditásbeáramlásokat.

Az intézmények mentesíthetik az említett felső korlát alól a hitelfelvevőktől és kötvénybefektetőktől esedékes likviditásbeáramlásokat, amennyiben e beáramlások az e rendelet 129. cikkének (4), (5) vagy (6) bekezdésében előírt kezelésre jogosult kötvényekkel, illetve az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvényekkel finanszírozott jelzáloghitelhez kapcsolódnak. Az intézmények mentesíthetik az intézmények által közvetített kedvezményes kölcsönökből származó beáramlásokat. Az egyedi alapú felügyeletért felelős illetékes hatóság előzetes jóváhagyásának függvényében az intézmény teljesen vagy részlegesen mentesítheti azokat a beáramlásokat, amelyek esetében a likviditás biztosítója az intézmény anyaintézménye vagy leányvállalata, az intézmény befektetési vállalkozás anyavállalata vagy leányvállalata, vagy ugyanazon anyaintézmény vagy befektetési vállalkozás anyavállalat egy másik leányvállalata, vagy a 2013/34/EU irányelv 22. cikkének (7) bekezdésében foglaltak szerint kapcsolatban áll az intézménnyel.”

| 4. | A 427. cikk (1) bekezdése b) pontja x. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „x. | az e rendelet 129. cikkének (4) vagy (5) bekezdése szerinti kezelésre jogosult értékpapírokból vagy az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvényekből eredő kötelezettségek;”. |
| --- | --- | --- |

4.

A 427. cikk (1) bekezdése b) pontja x. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„x.

az e rendelet 129. cikkének (4) vagy (5) bekezdése szerinti kezelésre jogosult értékpapírokból vagy az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvényekből eredő kötelezettségek;”.

| 5. | A 428. cikk (1) bekezdése h) pontja iii. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „iii. | az e rendelet 129. cikkének (4) vagy (5) bekezdése szerinti kezelésre jogosult vagy az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvények útján fedezettek (közvetett finanszírozás);”. |
| --- | --- | --- |

5.

A 428. cikk (1) bekezdése h) pontja iii. alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„iii.

az e rendelet 129. cikkének (4) vagy (5) bekezdése szerinti kezelésre jogosult vagy az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvények útján fedezettek (közvetett finanszírozás);”.

| 6. | A 496. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A 496. cikket el kell hagyni.

| 7. | A III. melléklet 6. pontja c) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott, az e pont b) alpontjában említettektől eltérő fedezett kötvények.” |
| --- | --- | --- |

7.

A III. melléklet 6. pontja c) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„c)

az (EU) 2019/2162 irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott, az e pont b) alpontjában említettektől eltérő fedezett kötvények.”

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2022. július 8-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2019. november 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

az Európai Parlament részéről

az elnök

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  HL C 382., 2018.10.23., 2. o.

1

(2)  
  HL C 367., 2018.10.10., 56. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. április 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. november 8-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2162 irányelve (2019. november 27.) a fedezett kötvények kibocsátásáról és a fedezett kötvények közfelügyeletéről, továbbá a 2009/65/EK és a 2014/59/EU irányelv módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 29 oldalát).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

6

---

IRÁNYELVEK

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/7

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2019/2161 IRÁNYELVE

(2019. november 27.)

a 93/13/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 98/6/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 169. cikkének (1) bekezdése és 169. cikke (2) bekezdésének a) pontja előírja, hogy az Unió az EUMSZ 114. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel hozzájárul a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításához. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 38. cikke előírja, hogy az Unió politikáiban biztosítani kell a fogyasztók védelmének magas szintjét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 169. cikkének (1) bekezdése és 169. cikke (2) bekezdésének a) pontja előírja, hogy az Unió az EUMSZ 114. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel hozzájárul a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításához. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 38. cikke előírja, hogy az Unió politikáiban biztosítani kell a fogyasztók védelmének magas szintjét.

| (2) | Az Unió egész területén biztosítani kell a fogyasztóvédelmi jog hatékony alkalmazását. Azonban a fogyasztóvédelmi és marketingjog átfogó célravezetőségi vizsgálata, amelyet a Bizottság 2016 és 2017 között végzett a Célravezető és hatásos szabályozás (REFIT) program keretében, megállapította, hogy az uniós fogyasztóvédelmi jog hatékonyságát veszélyezteti a tudatosság kereskedők és fogyasztók körében tapasztalható hiánya, és hogy gyakrabban ki lehetne használni a létező jogorvoslati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió egész területén biztosítani kell a fogyasztóvédelmi jog hatékony alkalmazását. Azonban a fogyasztóvédelmi és marketingjog átfogó célravezetőségi vizsgálata, amelyet a Bizottság 2016 és 2017 között végzett a Célravezető és hatásos szabályozás (REFIT) program keretében, megállapította, hogy az uniós fogyasztóvédelmi jog hatékonyságát veszélyezteti a tudatosság kereskedők és fogyasztók körében tapasztalható hiánya, és hogy gyakrabban ki lehetne használni a létező jogorvoslati lehetőségeket.

| (3) | Az Unió számos olyan intézkedést hozott, amelyek célja a fogyasztók, kereskedők és jogi szakemberek fogyasztói jogokkal kapcsolatos tudatosságának növelése, valamint a fogyasztói jogok érvényesítésének és a fogyasztói jogorvoslatoknak a javítása. Ugyanakkor továbbra is hiányosságok figyelhetők meg a nemzeti jog terén az olyan igazán hatékony és arányos szankciók tekintetében, amelyek elrettentő hatásúak lennének és büntetnék az Unión belül a jogsértéseket, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő egyéni jogorvoslatok a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) átültető nemzeti jogszabályok megsértése nyomán megkárosított fogyasztók számára, valamint hiányosságok figyelhetők meg a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szerinti, a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárást illetően. A jogsértés megszüntetésére irányuló eljárás felülvizsgálatára a 2009/22/EK irányelvet módosító és felváltó külön eszköz révén kell sort keríteni. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió számos olyan intézkedést hozott, amelyek célja a fogyasztók, kereskedők és jogi szakemberek fogyasztói jogokkal kapcsolatos tudatosságának növelése, valamint a fogyasztói jogok érvényesítésének és a fogyasztói jogorvoslatoknak a javítása. Ugyanakkor továbbra is hiányosságok figyelhetők meg a nemzeti jog terén az olyan igazán hatékony és arányos szankciók tekintetében, amelyek elrettentő hatásúak lennének és büntetnék az Unión belül a jogsértéseket, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő egyéni jogorvoslatok a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) átültető nemzeti jogszabályok megsértése nyomán megkárosított fogyasztók számára, valamint hiányosságok figyelhetők meg a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) szerinti, a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárást illetően. A jogsértés megszüntetésére irányuló eljárás felülvizsgálatára a 2009/22/EK irányelvet módosító és felváltó külön eszköz révén kell sort keríteni.

| (4) | A 98/6/EK (5), 2005/29/EK és 2011/83/EU (6) európai parlamenti és tanácsi irányelv előírja a tagállamok számára, hogy az említett irányelveket átültető nemzeti rendelkezések megsértésének esetére hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat határozzanak meg. Emellett az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 21. cikke előírja a tagállamok számára, hogy hatékony, eredményes és koordinált végrehajtási intézkedéseket tegyenek – többek között szankciókat szabjanak ki – a kiterjedt jogsértés vagy uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértés megszüntetése vagy megtiltása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A 98/6/EK (5), 2005/29/EK és 2011/83/EU (6) európai parlamenti és tanácsi irányelv előírja a tagállamok számára, hogy az említett irányelveket átültető nemzeti rendelkezések megsértésének esetére hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat határozzanak meg. Emellett az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 21. cikke előírja a tagállamok számára, hogy hatékony, eredményes és koordinált végrehajtási intézkedéseket tegyenek – többek között szankciókat szabjanak ki – a kiterjedt jogsértés vagy uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértés megszüntetése vagy megtiltása érdekében.

| (5) | A szankciókra vonatkozó jelenlegi nemzeti szabályokban jelentős eltérések figyelhetők meg az Unióban. Nem minden tagállam biztosítja, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű pénzbírságok legyenek kiszabhatók a kiterjedt jogsértésekért vagy az uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésekért felelős kereskedőkre. Ezért a 98/6/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU irányelvek szankciókra vonatkozó meglévő szabályait tovább kell fejleszteni, és ezzel egyidejűleg a 93/13/EGK tanácsi irányelvet (8) új, szankciókra vonatkozó szabályokkal kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(5)

A szankciókra vonatkozó jelenlegi nemzeti szabályokban jelentős eltérések figyelhetők meg az Unióban. Nem minden tagállam biztosítja, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű pénzbírságok legyenek kiszabhatók a kiterjedt jogsértésekért vagy az uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésekért felelős kereskedőkre. Ezért a 98/6/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU irányelvek szankciókra vonatkozó meglévő szabályait tovább kell fejleszteni, és ezzel egyidejűleg a 93/13/EGK tanácsi irányelvet (8) új, szankciókra vonatkozó szabályokkal kell kiegészíteni.

| (6) | Továbbra is a tagállamok hatáskörébe kell tartoznia annak, hogy megválasszák az alkalmazandó szankciók típusát, illetve nemzeti jogrendjükben meghatározzák a megfelelő eljárásokat, amelyek révén szankciókat szabnak ki a jelen irányelv által módosított 93/13/EGK, 98/6/EK, 2005/29/EK és 2011/83/EU irányelv megsértése esetére. |
| --- | --- |

(6)

Továbbra is a tagállamok hatáskörébe kell tartoznia annak, hogy megválasszák az alkalmazandó szankciók típusát, illetve nemzeti jogrendjükben meghatározzák a megfelelő eljárásokat, amelyek révén szankciókat szabnak ki a jelen irányelv által módosított 93/13/EGK, 98/6/EK, 2005/29/EK és 2011/83/EU irányelv megsértése esetére.

| (7) | A szankciók következetesebb alkalmazásának megkönnyítése érdekében a szankciók alkalmazására vonatkozó közös és nem kimerítő jellegű indikatív kritériumokat kell belefoglalni a 93/13/EGK, a 98/6/EK és a 2011/83/EU irányelvbe, különösen az (EU) 2017/2394 rendeletben meghatározott, Unión belüli jogsértésekre, kiterjedt jogsértésekre és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésekre vonatkozóan. Ezeknek a kritériumoknak ki kell terjedniük például a jogsértés jellegére, súlyosságára, mértékére és fennállásának időtartamára, illetve arra, hogy az okozott sérelmet illetően a kereskedő milyen jogorvoslati lehetőségeket biztosít a fogyasztók számára. Az ugyanazon elkövető általi ismételt jogsértések az ilyen jogsértések elkövetése iránti hajlandóságról tanúskodnak, következésképpen egyértelműen rávilágítanak a magatartás súlyosságára, és ennek megfelelően annak szükségességére, hogy a szankció mértékét megfelelő elrettentő erővel bíró szintre kell emelni. A jogsértés nyomán elért pénzügyi előnyöket vagy a jogsértés útján elkerült veszteségeket is figyelembe kell venni, amennyiben az erre vonatkozó adatok elérhetőek. Az eset körülményei szempontjából releváns egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezőket szintén figyelembe lehet venni. |
| --- | --- |

(7)

A szankciók következetesebb alkalmazásának megkönnyítése érdekében a szankciók alkalmazására vonatkozó közös és nem kimerítő jellegű indikatív kritériumokat kell belefoglalni a 93/13/EGK, a 98/6/EK és a 2011/83/EU irányelvbe, különösen az (EU) 2017/2394 rendeletben meghatározott, Unión belüli jogsértésekre, kiterjedt jogsértésekre és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésekre vonatkozóan. Ezeknek a kritériumoknak ki kell terjedniük például a jogsértés jellegére, súlyosságára, mértékére és fennállásának időtartamára, illetve arra, hogy az okozott sérelmet illetően a kereskedő milyen jogorvoslati lehetőségeket biztosít a fogyasztók számára. Az ugyanazon elkövető általi ismételt jogsértések az ilyen jogsértések elkövetése iránti hajlandóságról tanúskodnak, következésképpen egyértelműen rávilágítanak a magatartás súlyosságára, és ennek megfelelően annak szükségességére, hogy a szankció mértékét megfelelő elrettentő erővel bíró szintre kell emelni. A jogsértés nyomán elért pénzügyi előnyöket vagy a jogsértés útján elkerült veszteségeket is figyelembe kell venni, amennyiben az erre vonatkozó adatok elérhetőek. Az eset körülményei szempontjából releváns egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezőket szintén figyelembe lehet venni.

| (8) | Előfordulhat, hogy a szankciók alkalmazására vonatkozó közös és nem kimerítő jellegű indikatív kritériumok nem minden jogsértés esetén alkalmazhatók a szankciókkal kapcsolatos döntés meghozatalában, különösen a nem súlyos jogsértések esetében. A tagállamoknak a szankciók kiszabására vonatkozó egyéb jogi alapelveket is figyelembe kell venniük, mint például a non bis in idem elvét. |
| --- | --- |

(8)

Előfordulhat, hogy a szankciók alkalmazására vonatkozó közös és nem kimerítő jellegű indikatív kritériumok nem minden jogsértés esetén alkalmazhatók a szankciókkal kapcsolatos döntés meghozatalában, különösen a nem súlyos jogsértések esetében. A tagállamoknak a szankciók kiszabására vonatkozó egyéb jogi alapelveket is figyelembe kell venniük, mint például a non bis in idem elvét.

| (9) | Az (EU) 2017/2394 rendelet 21. cikkének megfelelően a tagállamok összehangolt fellépéssel érintett illetékes hatóságainak illetékességi területükön meg kell hozniuk a kiterjedt jogsértésért vagy uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésért felelős kereskedő elleni valamennyi szükséges végrehajtási intézkedést e jogsértés megszüntetése vagy megtiltása érdekében. Adott esetben szankciókat, például pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot kell kiszabniuk a kiterjedt jogsértésért vagy az uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésért felelős kereskedőre. A végrehajtási intézkedéseket hatékony, eredményes és koordinált módon kell megtenni a kiterjedt jogsértés vagy az uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértés megszüntetése vagy megtiltása érdekében. Az összehangolt fellépéssel érintett illetékes hatóságoknak törekedniük kell arra, hogy az említett jogsértéssel érintett tagállamokban a végrehajtási intézkedéseket egyidejűleg tegyék meg. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2017/2394 rendelet 21. cikkének megfelelően a tagállamok összehangolt fellépéssel érintett illetékes hatóságainak illetékességi területükön meg kell hozniuk a kiterjedt jogsértésért vagy uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésért felelős kereskedő elleni valamennyi szükséges végrehajtási intézkedést e jogsértés megszüntetése vagy megtiltása érdekében. Adott esetben szankciókat, például pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot kell kiszabniuk a kiterjedt jogsértésért vagy az uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésért felelős kereskedőre. A végrehajtási intézkedéseket hatékony, eredményes és koordinált módon kell megtenni a kiterjedt jogsértés vagy az uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértés megszüntetése vagy megtiltása érdekében. Az összehangolt fellépéssel érintett illetékes hatóságoknak törekedniük kell arra, hogy az említett jogsértéssel érintett tagállamokban a végrehajtási intézkedéseket egyidejűleg tegyék meg.

| (10) | Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállami hatóságok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szabhassanak ki az olyan kiterjedt jogsértésekért és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésekért, amelyek az (EU) 2017/2394 rendeletnek megfelelően összehangolt vizsgálat és végrehajtás tárgyát képezik, a pénzbírságoknak szerepelniük kell az ilyen jogsértésekért kiszabható szankciók elemei között. A pénzbírságok elrettentő hatásának biztosítása érdekében a tagállamoknak az ilyen jogsértésekért kiszabható pénzbírság maximális összegét a kereskedő által az adott tagállamban vagy tagállamokban bonyolított árbevétel legalább 4 %-ában kell meghatározniuk a nemzeti jogukban. A kereskedők egyes esetekben vállalatcsoportok is lehetnek. |
| --- | --- |

(10)

Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállami hatóságok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szabhassanak ki az olyan kiterjedt jogsértésekért és uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésekért, amelyek az (EU) 2017/2394 rendeletnek megfelelően összehangolt vizsgálat és végrehajtás tárgyát képezik, a pénzbírságoknak szerepelniük kell az ilyen jogsértésekért kiszabható szankciók elemei között. A pénzbírságok elrettentő hatásának biztosítása érdekében a tagállamoknak az ilyen jogsértésekért kiszabható pénzbírság maximális összegét a kereskedő által az adott tagállamban vagy tagállamokban bonyolított árbevétel legalább 4 %-ában kell meghatározniuk a nemzeti jogukban. A kereskedők egyes esetekben vállalatcsoportok is lehetnek.

| (11) | Az (EU) 2017/2394 rendelet 9. és 10. cikke értelmében a szankciók kiszabásakor adott esetben megfelelően figyelembe kell venni a kérdéses jogsértés jellegét, súlyosságát és fennállásának időtartamát. A kiszabott szankcióknak arányosnak kell lenniük, és azokat az uniós és nemzeti joggal – többek között az alkalmazandó eljárási biztosítékokkal és a Chartában foglalt elvekkel – összhangban kell végrehajtani. Végezetül, a kiszabott szankcióknak a fogyasztók érdekeinek védelmét szolgáló uniós jogszabályok megsértésének jellegével és a jogsértés által ténylegesen vagy valószínűsíthetően okozott teljes sérelemmel arányosnak kell lenniük. A szankciók kiszabásával kapcsolatos hatásköröket vagy közvetlenül, az illetékes hatóságok által, saját hatáskörben, vagy adott esetben más illetékes hatóságok vagy egyéb hatóságok közreműködésével, vagy adott esetben a kijelölt szervek utasítása által, vagy a szükséges határozat meghozatalára hatáskörrel rendelkező bíróságok megkeresése, illetve – a szükséges határozat meghozatalára irányuló megkeresés elutasítása esetén – fellebbezés útján kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/2394 rendelet 9. és 10. cikke értelmében a szankciók kiszabásakor adott esetben megfelelően figyelembe kell venni a kérdéses jogsértés jellegét, súlyosságát és fennállásának időtartamát. A kiszabott szankcióknak arányosnak kell lenniük, és azokat az uniós és nemzeti joggal – többek között az alkalmazandó eljárási biztosítékokkal és a Chartában foglalt elvekkel – összhangban kell végrehajtani. Végezetül, a kiszabott szankcióknak a fogyasztók érdekeinek védelmét szolgáló uniós jogszabályok megsértésének jellegével és a jogsértés által ténylegesen vagy valószínűsíthetően okozott teljes sérelemmel arányosnak kell lenniük. A szankciók kiszabásával kapcsolatos hatásköröket vagy közvetlenül, az illetékes hatóságok által, saját hatáskörben, vagy adott esetben más illetékes hatóságok vagy egyéb hatóságok közreműködésével, vagy adott esetben a kijelölt szervek utasítása által, vagy a szükséges határozat meghozatalára hatáskörrel rendelkező bíróságok megkeresése, illetve – a szükséges határozat meghozatalára irányuló megkeresés elutasítása esetén – fellebbezés útján kell gyakorolni.

| (12) | Azokban az esetekben, amikor az (EU) 2017/2394 rendelet szerinti összehangolt fellépés eredményeképpen az említett rendelet szerinti egyetlen illetékes hatóság szab ki bírságot a kiterjedt jogsértésért vagy az uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésért felelős kereskedőre, akkor ennek a hatóságnak képesnek kell lennie a kereskedő által az összehangolt végrehajtási fellépés által érintett valamennyi tagállamban bonyolított éves árbevétel legalább 4 %-ának megfelelő pénzbírság kiszabására. |
| --- | --- |

(12)

Azokban az esetekben, amikor az (EU) 2017/2394 rendelet szerinti összehangolt fellépés eredményeképpen az említett rendelet szerinti egyetlen illetékes hatóság szab ki bírságot a kiterjedt jogsértésért vagy az uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésért felelős kereskedőre, akkor ennek a hatóságnak képesnek kell lennie a kereskedő által az összehangolt végrehajtási fellépés által érintett valamennyi tagállamban bonyolított éves árbevétel legalább 4 %-ának megfelelő pénzbírság kiszabására.

| (13) | A tagállamok nem akadályozhatók meg abban, hogy nemzeti jogukban magasabb maximális árbevétel-alapú bírságokat tartsanak fenn vagy vezessenek be a kiterjedt jogsértésekért vagy uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésekért. Lehetőséget kell biztosítani a tagállamok számára arra is, hogy e pénzbírságokat a kereskedő világszintű árbevétele alapján határozzák meg, illetve hogy a pénzbírságokra vonatkozó szabályokat kiterjesszék más, ezen irányelvnek az (EU) 2017/2394 rendelet 21. cikkéhez kapcsolódó rendelkezései alá nem tartozó jogsértésekre is. Az a követelmény, amelynek értelmében a pénzbírság mértékét legalább a kereskedő éves árbevételének 4 %-ában kell megállapítani, nem alkalmazandó a jogsértés beszüntetését célzó kényszerítő bírságokra, így például a határozatok, végzések, ideiglenes intézkedések, kereskedői kötelezettségvállalások vagy egyéb intézkedések betartásának elmulasztásáért kiszabott napi bírságokra vonatkozó kiegészítő szabályokra. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamok nem akadályozhatók meg abban, hogy nemzeti jogukban magasabb maximális árbevétel-alapú bírságokat tartsanak fenn vagy vezessenek be a kiterjedt jogsértésekért vagy uniós dimenzióval rendelkező kiterjedt jogsértésekért. Lehetőséget kell biztosítani a tagállamok számára arra is, hogy e pénzbírságokat a kereskedő világszintű árbevétele alapján határozzák meg, illetve hogy a pénzbírságokra vonatkozó szabályokat kiterjesszék más, ezen irányelvnek az (EU) 2017/2394 rendelet 21. cikkéhez kapcsolódó rendelkezései alá nem tartozó jogsértésekre is. Az a követelmény, amelynek értelmében a pénzbírság mértékét legalább a kereskedő éves árbevételének 4 %-ában kell megállapítani, nem alkalmazandó a jogsértés beszüntetését célzó kényszerítő bírságokra, így például a határozatok, végzések, ideiglenes intézkedések, kereskedői kötelezettségvállalások vagy egyéb intézkedések betartásának elmulasztásáért kiszabott napi bírságokra vonatkozó kiegészítő szabályokra.

| (14) | A 93/13/EGK irányelv elrettentő erejének megerősítése érdekében abba bele kell foglalni a szankciókkal kapcsolatos szabályokat is. A tagállamok szabadon dönthetnek az említett irányelv megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó közigazgatási vagy bírósági eljárásról. Különösen, a közigazgatási hatóságok vagy a nemzeti bíróságok szankciókat vethetnek ki, amennyiben, például közigazgatási hatóság által kezdeményezett jogi eljárások alapján, tisztességtelennek találnak egyes szerződési feltételeket. A szankciókat közigazgatási hatóságok vagy nemzeti bíróságok akkor is alkalmazhatják, ha az eladó vagy szolgáltató olyan szerződési feltételeket alkalmaz, amelyeket a nemzeti jog minden körülmények között kifejezetten tisztességtelennek határoz meg, illetve amikor az eladó vagy szolgáltató olyan szerződési feltételt alkalmaz, amelyről jogerős, kötelező erejű határozat megállapította, hogy tisztességtelen. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a közigazgatási hatóságok is jogosultak megállapítani a szerződési feltételek tisztességtelen jellegét. A közigazgatási hatóságok vagy a nemzeti bíróságok a szankciót abban a határozatban is kivethetik, amely megállapította a szerződési feltételek tisztességtelen jellegét. A tagállamok az egyéni jogorvoslattal és a szankciókkal kapcsolatos bármilyen nemzeti szintű fellépés koordinációját szolgáló megfelelő mechanizmusokat is meghatározhatnak. |
| --- | --- |

(14)

A 93/13/EGK irányelv elrettentő erejének megerősítése érdekében abba bele kell foglalni a szankciókkal kapcsolatos szabályokat is. A tagállamok szabadon dönthetnek az említett irányelv megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó közigazgatási vagy bírósági eljárásról. Különösen, a közigazgatási hatóságok vagy a nemzeti bíróságok szankciókat vethetnek ki, amennyiben, például közigazgatási hatóság által kezdeményezett jogi eljárások alapján, tisztességtelennek találnak egyes szerződési feltételeket. A szankciókat közigazgatási hatóságok vagy nemzeti bíróságok akkor is alkalmazhatják, ha az eladó vagy szolgáltató olyan szerződési feltételeket alkalmaz, amelyeket a nemzeti jog minden körülmények között kifejezetten tisztességtelennek határoz meg, illetve amikor az eladó vagy szolgáltató olyan szerződési feltételt alkalmaz, amelyről jogerős, kötelező erejű határozat megállapította, hogy tisztességtelen. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a közigazgatási hatóságok is jogosultak megállapítani a szerződési feltételek tisztességtelen jellegét. A közigazgatási hatóságok vagy a nemzeti bíróságok a szankciót abban a határozatban is kivethetik, amely megállapította a szerződési feltételek tisztességtelen jellegét. A tagállamok az egyéni jogorvoslattal és a szankciókkal kapcsolatos bármilyen nemzeti szintű fellépés koordinációját szolgáló megfelelő mechanizmusokat is meghatározhatnak.

| (15) | A pénzbírságokból befolyó összegek elosztásakor a tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk a fogyasztók általános érdekeinek védelmét, valamint más védett közérdekeket is. |
| --- | --- |

(15)

A pénzbírságokból befolyó összegek elosztásakor a tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk a fogyasztók általános érdekeinek védelmét, valamint más védett közérdekeket is.

| (16) | A tisztességtelen gyakorlatok minden hatásának megszüntetése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő jogorvoslatok álljanak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók rendelkezésére. Az egyéni jogorvoslatok egyértelmű keretének bevezetése megkönnyítené a magánszemélyek általi jogérvényesítést. A fogyasztó számára arányos és hatékony módon lehetőséget kell biztosítani kártérítés, illetve adott esetben árcsökkentés igénybevételére, valamint a szerződés felmondására. A tagállamok nem akadályozhatók meg abban, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók számára egyéb jogorvoslatokra vonatkozó, például javításhoz vagy cseréhez való jogokat tartsanak fenn vagy vezessenek be az ilyen gyakorlatok hatásainak teljes megszüntetése érdekében. A tagállamok nem akadályozhatók meg abban, hogy feltételeket határozzanak meg a fogyasztói jogorvoslatok alkalmazása és következményei tekintetében. A jogorvoslat alkalmazásakor adott esetben a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat súlyosságát és jellegét, a fogyasztó által elszenvedett kárt és más releváns körülményeket, például a kereskedő általi kötelesség- vagy szerződésszegést is figyelembe lehet venni. |
| --- | --- |

(16)

A tisztességtelen gyakorlatok minden hatásának megszüntetése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő jogorvoslatok álljanak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók rendelkezésére. Az egyéni jogorvoslatok egyértelmű keretének bevezetése megkönnyítené a magánszemélyek általi jogérvényesítést. A fogyasztó számára arányos és hatékony módon lehetőséget kell biztosítani kártérítés, illetve adott esetben árcsökkentés igénybevételére, valamint a szerződés felmondására. A tagállamok nem akadályozhatók meg abban, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók számára egyéb jogorvoslatokra vonatkozó, például javításhoz vagy cseréhez való jogokat tartsanak fenn vagy vezessenek be az ilyen gyakorlatok hatásainak teljes megszüntetése érdekében. A tagállamok nem akadályozhatók meg abban, hogy feltételeket határozzanak meg a fogyasztói jogorvoslatok alkalmazása és következményei tekintetében. A jogorvoslat alkalmazásakor adott esetben a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat súlyosságát és jellegét, a fogyasztó által elszenvedett kárt és más releváns körülményeket, például a kereskedő általi kötelesség- vagy szerződésszegést is figyelembe lehet venni.

| (17) | A fogyasztóvédelmi és marketingjog célravezetőségi vizsgálata, illetve a 2011/83/EU irányelv ezzel párhuzamosan végzett értékelése több olyan területet azonosított, amelyeken szükség van a meglévő uniós fogyasztóvédelmi szabályok korszerűsítésére. Tekintettel a digitális eszközök folyamatos fejlődésére az uniós fogyasztóvédelmi jog kiigazítása szükséges. |
| --- | --- |

(17)

A fogyasztóvédelmi és marketingjog célravezetőségi vizsgálata, illetve a 2011/83/EU irányelv ezzel párhuzamosan végzett értékelése több olyan területet azonosított, amelyeken szükség van a meglévő uniós fogyasztóvédelmi szabályok korszerűsítésére. Tekintettel a digitális eszközök folyamatos fejlődésére az uniós fogyasztóvédelmi jog kiigazítása szükséges.

| (18) | A fogyasztók vonatkozásában jelentős hatással bír az, ha az online keresőalkalmazás szolgáltatója egyes kereskedelmi ajánlatokat előrébb rangsorol vagy kiemelt elhelyezést biztosít számukra az internetes keresés eredményei között. |
| --- | --- |

(18)

A fogyasztók vonatkozásában jelentős hatással bír az, ha az online keresőalkalmazás szolgáltatója egyes kereskedelmi ajánlatokat előrébb rangsorol vagy kiemelt elhelyezést biztosít számukra az internetes keresés eredményei között.

| (19) | A rangsorolás a kereskedők ajánlatainak relatív kiemelését vagy a keresési eredményekhez rendelt relevanciát jelenti, az onlinekeresőprogram-szolgáltatók által bemutatott, megszervezett vagy közölt módon, például szekvenciális algoritmusok, minősítési és értékelési mechanizmusok, vizuális kiemelések vagy más rangsorolási eszközök, vagy ezek kombinációi használatának eredményeként. |
| --- | --- |

(19)

A rangsorolás a kereskedők ajánlatainak relatív kiemelését vagy a keresési eredményekhez rendelt relevanciát jelenti, az onlinekeresőprogram-szolgáltatók által bemutatott, megszervezett vagy közölt módon, például szekvenciális algoritmusok, minősítési és értékelési mechanizmusok, vizuális kiemelések vagy más rangsorolási eszközök, vagy ezek kombinációi használatának eredményeként.

| (20) | E tekintetben módosítani kell a 2005/29/EK irányelv I. mellékletét annak egyértelművé tétele érdekében, hogy tiltani kell azt a gyakorlatot, amely során a kereskedő a fogyasztó online keresési lekérdezése alapján megjelenített keresési eredmények formájában anélkül közöl információkat a fogyasztóval, hogy egyértelműen felfedné a fizetett hirdetéseket, vagy a kifejezetten a termékeknek a keresési eredmények közötti magasabb rangsorolását célzó fizetést. Amikor egy kereskedő közvetlenül vagy közvetett módon fizetett az online keresőalkalmazás szolgáltatójának azért, hogy egy terméket magasabbra rangsoroljon a keresési eredmények között, akkor erről az online keresőalkalmazás szolgáltatójának tömör, könnyen hozzáférhető és érthető módon tájékoztatnia kell a fogyasztókat. Közvetett fizetés megvalósulhat olyan további kötelezettségvállalás formájában az online keresőalkalmazás szolgáltatója irányában a kereskedő részéről, amelynek konkrét hatása a termék magasabbra rangsorolása. A közvetett fizetés jelenthet magasabb tranzakciónkénti jutalékot, illetve különféle, konkrétan magasabb rangsorolást eredményező kompenzációs rendszereket. Az általános szolgáltatások – például az online keresőalkalmazás szolgáltatója által a kereskedőnek kínált funkciók széles körét lefedő listázási díjak vagy tagdíjak – ellentételezése nem tekintendő kifejezetten a termék magasabbra rangsorolását célzó fizetésnek, feltéve, hogy e fizetések rendeltetése nem a termék magasabbra rangsorolása. Online keresőalkalmazás szolgáltatói különféle típusú online kereskedők lehetnek, ideértve a közvetítőket, például online piacokat, a keresőprogramokat és az összehasonlító weboldalakat is. |
| --- | --- |

(20)

E tekintetben módosítani kell a 2005/29/EK irányelv I. mellékletét annak egyértelművé tétele érdekében, hogy tiltani kell azt a gyakorlatot, amely során a kereskedő a fogyasztó online keresési lekérdezése alapján megjelenített keresési eredmények formájában anélkül közöl információkat a fogyasztóval, hogy egyértelműen felfedné a fizetett hirdetéseket, vagy a kifejezetten a termékeknek a keresési eredmények közötti magasabb rangsorolását célzó fizetést. Amikor egy kereskedő közvetlenül vagy közvetett módon fizetett az online keresőalkalmazás szolgáltatójának azért, hogy egy terméket magasabbra rangsoroljon a keresési eredmények között, akkor erről az online keresőalkalmazás szolgáltatójának tömör, könnyen hozzáférhető és érthető módon tájékoztatnia kell a fogyasztókat. Közvetett fizetés megvalósulhat olyan további kötelezettségvállalás formájában az online keresőalkalmazás szolgáltatója irányában a kereskedő részéről, amelynek konkrét hatása a termék magasabbra rangsorolása. A közvetett fizetés jelenthet magasabb tranzakciónkénti jutalékot, illetve különféle, konkrétan magasabb rangsorolást eredményező kompenzációs rendszereket. Az általános szolgáltatások – például az online keresőalkalmazás szolgáltatója által a kereskedőnek kínált funkciók széles körét lefedő listázási díjak vagy tagdíjak – ellentételezése nem tekintendő kifejezetten a termék magasabbra rangsorolását célzó fizetésnek, feltéve, hogy e fizetések rendeltetése nem a termék magasabbra rangsorolása. Online keresőalkalmazás szolgáltatói különféle típusú online kereskedők lehetnek, ideértve a közvetítőket, például online piacokat, a keresőprogramokat és az összehasonlító weboldalakat is.

| (21) | A rangsorolást meghatározó fő paraméterekre vonatkozó átláthatósági követelményeket az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) is szabályozza. Az említett rendelet átláthatósági követelményei az online közvetítők széles körére vonatkoznak, ideértve az online piacokat is, ám csupán a kereskedők és az online közvetítők között alkalmazandóak. Ezért hasonló átláthatósági követelményeket kell bevezetni a 2005/29/EK irányelvbe is, biztosítandó a megfelelő átláthatóságot a fogyasztók irányában, kivéve az onlinekeresőprogram-szolgáltatókat, amelyek már a rendelet értelmében kötelesek rögzíteni a rangsorolás meghatározásánál külön-külön vagy együttesen a legjelentősebb szerepet játszó fő paramétereket és azok viszonylagos jelentőségét azáltal, hogy könnyen és nyilvánosan hozzáférhető módon egyszerű és közérthető leírást helyeznek el online keresőprogramjaik felületén. |
| --- | --- |

(21)

A rangsorolást meghatározó fő paraméterekre vonatkozó átláthatósági követelményeket az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) is szabályozza. Az említett rendelet átláthatósági követelményei az online közvetítők széles körére vonatkoznak, ideértve az online piacokat is, ám csupán a kereskedők és az online közvetítők között alkalmazandóak. Ezért hasonló átláthatósági követelményeket kell bevezetni a 2005/29/EK irányelvbe is, biztosítandó a megfelelő átláthatóságot a fogyasztók irányában, kivéve az onlinekeresőprogram-szolgáltatókat, amelyek már a rendelet értelmében kötelesek rögzíteni a rangsorolás meghatározásánál külön-külön vagy együttesen a legjelentősebb szerepet játszó fő paramétereket és azok viszonylagos jelentőségét azáltal, hogy könnyen és nyilvánosan hozzáférhető módon egyszerű és közérthető leírást helyeznek el online keresőprogramjaik felületén.

| (22) | Azoknak a kereskedőknek, amelyek lehetőséget biztosítanak a fogyasztók számára arra, hogy különböző kereskedők vagy fogyasztók által ajánlott termékekre és szolgáltatásokra – például utazásra, szállásra és szabadidős tevékenységekre – vonatkozó keresést végezzenek, tájékoztatniuk kell a fogyasztókat a lekérdezés eredményeként megjelenített ajánlatok rangsorolásának meghatározásánál alapértelmezésben használt fő paraméterekről és azok viszonylagos jelentőségéről más paraméterekhez képest. Ennek a tájékoztatásnak tömörnek, valamint kiemelt helyen könnyen és közvetlenül elérhetőnek kell lennie. A fő paraméter fogalma a rangsorolással összefüggésben használt bármely általános kritériumot, folyamatot, algoritmusokba épített különös jeleket vagy más kiigazítási vagy visszavetési mechanizmust jelent. |
| --- | --- |

(22)

Azoknak a kereskedőknek, amelyek lehetőséget biztosítanak a fogyasztók számára arra, hogy különböző kereskedők vagy fogyasztók által ajánlott termékekre és szolgáltatásokra – például utazásra, szállásra és szabadidős tevékenységekre – vonatkozó keresést végezzenek, tájékoztatniuk kell a fogyasztókat a lekérdezés eredményeként megjelenített ajánlatok rangsorolásának meghatározásánál alapértelmezésben használt fő paraméterekről és azok viszonylagos jelentőségéről más paraméterekhez képest. Ennek a tájékoztatásnak tömörnek, valamint kiemelt helyen könnyen és közvetlenül elérhetőnek kell lennie. A fő paraméter fogalma a rangsorolással összefüggésben használt bármely általános kritériumot, folyamatot, algoritmusokba épített különös jeleket vagy más kiigazítási vagy visszavetési mechanizmust jelent.

| (23) | A rangsorolást meghatározó fő paraméterekre vonatkozó tájékoztatási kötelezettség nem érinti az (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10). A kereskedők számára nem írható elő, hogy felfedjék rangsorolási mechanizmusaik részletes működését, többek között az algoritmusokat. A kereskedőknek közzé kell tenniük a rangsorolást meghatározó fő paraméterek általános leírását, ismertetve a kereskedő által alapértelmezésben használt fő paramétereket, valamint azok más paraméterekhez képest meglévő viszonylagos jelentőségét, e leírást azonban nem kell minden egyes lekérdezésre lebontva egyéni módon bemutatni. |
| --- | --- |

(23)

A rangsorolást meghatározó fő paraméterekre vonatkozó tájékoztatási kötelezettség nem érinti az (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10). A kereskedők számára nem írható elő, hogy felfedjék rangsorolási mechanizmusaik részletes működését, többek között az algoritmusokat. A kereskedőknek közzé kell tenniük a rangsorolást meghatározó fő paraméterek általános leírását, ismertetve a kereskedő által alapértelmezésben használt fő paramétereket, valamint azok más paraméterekhez képest meglévő viszonylagos jelentőségét, e leírást azonban nem kell minden egyes lekérdezésre lebontva egyéni módon bemutatni.

| (24) | Amikor a fogyasztóknak online piacokon kínálnak termékeket, akkor a 2011/83/EU irányelv által előírt szerződéskötést megelőző tájékoztatás nyújtásában az online piac szolgáltatója és a harmadik fél forgalmazó egyaránt részt vesz. Ennek eredményeképp az online piacokat használó fogyasztók számára nem világos, hogy ki a szerződéses partnerük, és ez hogyan érinti a jogaikat és kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

(24)

Amikor a fogyasztóknak online piacokon kínálnak termékeket, akkor a 2011/83/EU irányelv által előírt szerződéskötést megelőző tájékoztatás nyújtásában az online piac szolgáltatója és a harmadik fél forgalmazó egyaránt részt vesz. Ennek eredményeképp az online piacokat használó fogyasztók számára nem világos, hogy ki a szerződéses partnerük, és ez hogyan érinti a jogaikat és kötelezettségeiket.

| (25) | A 2005/29/EK és a 2011/83/EU irányelv alkalmazásában az online piacok fogalommeghatározásának meg kell egyeznie az 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) és az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) szereplő meghatározással. Ugyanakkor szükség van a meghatározás korszerűsítésére és technológiai szempontból semlegessé tételére, hogy az az új technológiákra is kiterjedjen. Ezért helyénvaló a „weboldal” megnevezés helyett az (EU) 2017/2394 rendeletben és az (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) használt „online interfész” kifejezéssel összhangban a kereskedő által vagy nevében üzemeltetett szoftverre utalni – ideértve a weboldalt, a weboldal egy részét vagy egy alkalmazást is. |
| --- | --- |

(25)

A 2005/29/EK és a 2011/83/EU irányelv alkalmazásában az online piacok fogalommeghatározásának meg kell egyeznie az 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) és az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) szereplő meghatározással. Ugyanakkor szükség van a meghatározás korszerűsítésére és technológiai szempontból semlegessé tételére, hogy az az új technológiákra is kiterjedjen. Ezért helyénvaló a „weboldal” megnevezés helyett az (EU) 2017/2394 rendeletben és az (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) használt „online interfész” kifejezéssel összhangban a kereskedő által vagy nevében üzemeltetett szoftverre utalni – ideértve a weboldalt, a weboldal egy részét vagy egy alkalmazást is.

| (26) | Ezért a 2005/29/EK irányelvben és a 2011/83/EU irányelvben az online piacokra vonatkozó olyan tájékoztatási követelményeket kell meghatározni, amelyek előírják az online piacokat használó fogyasztók tájékoztatását arra vonatkozóan, hogy az ajánlatok rangsorolása milyen fő paraméterek alapján történik, és hogy egy kereskedővel vagy egy nem kereskedői jogállással rendelkező személlyel, például egy másik fogyasztóval lépnek-e szerződésre. |
| --- | --- |

(26)

Ezért a 2005/29/EK irányelvben és a 2011/83/EU irányelvben az online piacokra vonatkozó olyan tájékoztatási követelményeket kell meghatározni, amelyek előírják az online piacokat használó fogyasztók tájékoztatását arra vonatkozóan, hogy az ajánlatok rangsorolása milyen fő paraméterek alapján történik, és hogy egy kereskedővel vagy egy nem kereskedői jogállással rendelkező személlyel, például egy másik fogyasztóval lépnek-e szerződésre.

| (27) | Az online piacok szolgáltatóinak tájékoztatniuk kell a fogyasztókat arról, hogy az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél kereskedőnek vagy nem kereskedői jogállással rendelkező személynek minősül-e, a harmadik fél által feléjük tett nyilatkozat alapján. Amennyiben az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél azt nyilatkozza jogállásáról, hogy az nem kereskedői, akkor az online piac szolgáltatója rövid nyilatkozatban rögzíti, hogy az uniós fogyasztóvédelmi jogból eredő fogyasztói jogok nem alkalmazandóak a megkötött szerződésre. Ezen túlmenően a fogyasztókat tájékoztatni kell arról, hogy a szerződéssel kapcsolatos kötelezettségek megoszlanak az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél és az online piac szolgáltatója között. A tájékoztatást egyértelmű és érthető módon kell biztosítani, nem pedig csupán az általános szerződési feltételekben vagy hasonló szerződéses dokumentumokban. Az online piacok szolgáltatóira vonatkozó tájékoztatási követelményeknek arányosnak kell lenniük. E követelményeknek megfelelő egyensúlyt kell teremteniük a fogyasztók magas szintű védelme és az online piacok szolgáltatóinak versenyképessége között. Az online piacok szolgáltatói számára nem írható elő az egyes fogyasztói jogok felsorolása, amikor arról tájékoztatják a fogyasztókat, hogy azok nem alkalmazandóak. Ez nem érinti a 2011/83/EU irányelvben és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésében meghatározott, a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó követelményeket. A fogyasztói jogok biztosítására vonatkozó felelősségről nyújtandó tájékoztatás tartalma az online piac szolgáltatója és az érintett harmadik fél kereskedők közötti szerződéses megállapodásoktól függ. Az online piac szolgáltatója jelezheti, hogy a fogyasztói jogok biztosításáért egyedül a harmadik fél kereskedő felelős, illetve ismertetheti egyes saját felelősségeit, azokban az esetekben, amikor vállalja a felelősséget a szerződés egyes vonatkozásaiért, például a kiszállításért vagy az elállási jog gyakorlásáért. |
| --- | --- |

(27)

Az online piacok szolgáltatóinak tájékoztatniuk kell a fogyasztókat arról, hogy az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél kereskedőnek vagy nem kereskedői jogállással rendelkező személynek minősül-e, a harmadik fél által feléjük tett nyilatkozat alapján. Amennyiben az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél azt nyilatkozza jogállásáról, hogy az nem kereskedői, akkor az online piac szolgáltatója rövid nyilatkozatban rögzíti, hogy az uniós fogyasztóvédelmi jogból eredő fogyasztói jogok nem alkalmazandóak a megkötött szerződésre. Ezen túlmenően a fogyasztókat tájékoztatni kell arról, hogy a szerződéssel kapcsolatos kötelezettségek megoszlanak az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél és az online piac szolgáltatója között. A tájékoztatást egyértelmű és érthető módon kell biztosítani, nem pedig csupán az általános szerződési feltételekben vagy hasonló szerződéses dokumentumokban. Az online piacok szolgáltatóira vonatkozó tájékoztatási követelményeknek arányosnak kell lenniük. E követelményeknek megfelelő egyensúlyt kell teremteniük a fogyasztók magas szintű védelme és az online piacok szolgáltatóinak versenyképessége között. Az online piacok szolgáltatói számára nem írható elő az egyes fogyasztói jogok felsorolása, amikor arról tájékoztatják a fogyasztókat, hogy azok nem alkalmazandóak. Ez nem érinti a 2011/83/EU irányelvben és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésében meghatározott, a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó követelményeket. A fogyasztói jogok biztosítására vonatkozó felelősségről nyújtandó tájékoztatás tartalma az online piac szolgáltatója és az érintett harmadik fél kereskedők közötti szerződéses megállapodásoktól függ. Az online piac szolgáltatója jelezheti, hogy a fogyasztói jogok biztosításáért egyedül a harmadik fél kereskedő felelős, illetve ismertetheti egyes saját felelősségeit, azokban az esetekben, amikor vállalja a felelősséget a szerződés egyes vonatkozásaiért, például a kiszállításért vagy az elállási jog gyakorlásáért.

| (28) | A 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően az online piacok szolgáltatói nem kötelezhetők a harmadik fél forgalmazók jogállásának ellenőrzésére. Ehelyett az online piacok szolgáltatóinak fel kell kérniük az online piacon harmadik félként forgalmazókat, hogy a fogyasztóvédelmi jog szempontjából jelezzék a kereskedői vagy nem kereskedői jogállásukat, és továbbítsák ezt az információt az online piac szolgáltatójának. |
| --- | --- |

(28)

A 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően az online piacok szolgáltatói nem kötelezhetők a harmadik fél forgalmazók jogállásának ellenőrzésére. Ehelyett az online piacok szolgáltatóinak fel kell kérniük az online piacon harmadik félként forgalmazókat, hogy a fogyasztóvédelmi jog szempontjából jelezzék a kereskedői vagy nem kereskedői jogállásukat, és továbbítsák ezt az információt az online piac szolgáltatójának.

| (29) | Az online piacokkal kapcsolatos gyors technológiai fejlődést, valamint a fogyasztóvédelem magas szintje biztosításának szükségességét szem előtt tartva a tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ezzel a céllal konkrét további intézkedéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn. Ezeknek az intézkedéseknek arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és nem érinthetik a 2000/31/EK irányelvet. |
| --- | --- |

(29)

Az online piacokkal kapcsolatos gyors technológiai fejlődést, valamint a fogyasztóvédelem magas szintje biztosításának szükségességét szem előtt tartva a tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ezzel a céllal konkrét további intézkedéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn. Ezeknek az intézkedéseknek arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és nem érinthetik a 2000/31/EK irányelvet.

| (30) | A digitális tartalom és a digitális szolgáltatás a 2011/83/EU irányelvben meghatározott fogalmát hozzá kell igazítani az (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) alkalmazott fogalmakhoz. Az (EU) 2019/770 irányelv hatálya alá tartozó digitális tartalmak közé tartozik az egyszeri szolgáltatás, az egyedi szolgáltatási aktusok sorozata, valamint az egy adott időszak alatt történő folyamatos szolgáltatás. A folyamatos tartalomszolgáltatásnak, illetve szolgáltatásnyújtásnak nem feltétlenül kell hosszú távú tartalomszolgáltatásnak, illetve szolgáltatásnyújtásnak lennie. Egy videoklip webes közvetítését (streaming) adott időszakon keresztül nyújtott folyamatos szolgáltatásnak kell tekinteni, függetlenül az audiovizuális fájl tényleges hosszától. Emiatt nehéz lehet megkülönböztetést tenni a digitális tartalom és a digitális szolgáltatások bizonyos típusai között, hiszen mindkettőnek része lehet a kereskedő általi, a szerződés ideje alatti folyamatos szolgáltatás. Digitális szolgáltatások például a videó- és audióanyagok megosztását lehetővé tevő szolgáltatások, valamint az egyéb tárhelyszolgáltatás, szövegszerkesztés vagy játékok, illetve a felhőalapú tárhely, a webalapú e-mail, a közösségi média és a felhőalkalmazások. A szolgáltató folyamatos részvétele indokolja a 2011/83/EU irányelv elállási joggal kapcsolatos szabályainak alkalmazását, mivel ez ténylegesen lehetővé teszi a fogyasztó számára, hogy a szerződés megkötésétől számított 14 napos időszak alatt kipróbálja a szolgáltatást, és eldöntse, hogy meg akarja-e tartani vagy sem. A nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések jellemzője, hogy egyszeri szolgáltatással biztosítják a fogyasztó számára az adott digitális tartalmat vagy tartalmakat, például zene- vagy videofájlokat. A nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések továbbra is kivételt képeznek a 2011/83/EU irányelv 16. cikke első bekezdésének m) pontjában meghatározott elállási jog alól, amelynek értelmében a szerződés teljesítésének, például a tartalom letöltésének vagy közvetítésének kezdetekor a fogyasztó elveszti az elálláshoz való jogát, feltéve, hogy az elállási időszakon belüli teljesítést a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdték meg, aki tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát. Amennyiben kétség merül fel azt illetően, hogy szolgáltatási szerződésről vagy pedig nem fizikai adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződésről van-e szó, akkor a szolgáltatásokra vonatkozó elállási jog szabályai alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(30)

A digitális tartalom és a digitális szolgáltatás a 2011/83/EU irányelvben meghatározott fogalmát hozzá kell igazítani az (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (15) alkalmazott fogalmakhoz. Az (EU) 2019/770 irányelv hatálya alá tartozó digitális tartalmak közé tartozik az egyszeri szolgáltatás, az egyedi szolgáltatási aktusok sorozata, valamint az egy adott időszak alatt történő folyamatos szolgáltatás. A folyamatos tartalomszolgáltatásnak, illetve szolgáltatásnyújtásnak nem feltétlenül kell hosszú távú tartalomszolgáltatásnak, illetve szolgáltatásnyújtásnak lennie. Egy videoklip webes közvetítését (streaming) adott időszakon keresztül nyújtott folyamatos szolgáltatásnak kell tekinteni, függetlenül az audiovizuális fájl tényleges hosszától. Emiatt nehéz lehet megkülönböztetést tenni a digitális tartalom és a digitális szolgáltatások bizonyos típusai között, hiszen mindkettőnek része lehet a kereskedő általi, a szerződés ideje alatti folyamatos szolgáltatás. Digitális szolgáltatások például a videó- és audióanyagok megosztását lehetővé tevő szolgáltatások, valamint az egyéb tárhelyszolgáltatás, szövegszerkesztés vagy játékok, illetve a felhőalapú tárhely, a webalapú e-mail, a közösségi média és a felhőalkalmazások. A szolgáltató folyamatos részvétele indokolja a 2011/83/EU irányelv elállási joggal kapcsolatos szabályainak alkalmazását, mivel ez ténylegesen lehetővé teszi a fogyasztó számára, hogy a szerződés megkötésétől számított 14 napos időszak alatt kipróbálja a szolgáltatást, és eldöntse, hogy meg akarja-e tartani vagy sem. A nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések jellemzője, hogy egyszeri szolgáltatással biztosítják a fogyasztó számára az adott digitális tartalmat vagy tartalmakat, például zene- vagy videofájlokat. A nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések továbbra is kivételt képeznek a 2011/83/EU irányelv 16. cikke első bekezdésének m) pontjában meghatározott elállási jog alól, amelynek értelmében a szerződés teljesítésének, például a tartalom letöltésének vagy közvetítésének kezdetekor a fogyasztó elveszti az elálláshoz való jogát, feltéve, hogy az elállási időszakon belüli teljesítést a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdték meg, aki tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát. Amennyiben kétség merül fel azt illetően, hogy szolgáltatási szerződésről vagy pedig nem fizikai adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződésről van-e szó, akkor a szolgáltatásokra vonatkozó elállási jog szabályai alkalmazandóak.

| (31) | A digitális tartalmak és digitális szolgáltatások online nyújtása gyakran olyan szerződések alapján történik, amelyek értelmében a fogyasztó nem fizet díjat, hanem személyes adatokat ad át a kereskedőnek. A 2011/83/EU irányelv már most is kiterjed a nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződésekre (például online digitális tartalom szolgáltatása), függetlenül attól, hogy a fogyasztó pénzben fizet a szolgáltatásért vagy személyes adatokat ad át a kereskedőnek. Az említett irányelv azonban csak azokra a szolgáltatási szerződésekre – többek között digitális szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekre – terjed ki, amelyek alapján a fogyasztó fizet vagy vállalja, hogy fizet a szolgáltatásokért. Következésképpen az irányelv nem terjed ki az olyan digitális szolgáltatási szerződésekre, amelyek alapján a fogyasztó személyes adatokat biztosít a kereskedő számára, anélkül hogy bármilyen díjat fizetne. Tekintettel a fizetős digitális szolgáltatások és a személyes adatok fejében nyújtott digitális szolgáltatások hasonlóságára és egymással való helyettesíthetőségére, ezekre az említett irányelv szerinti azonos szabályok kell, hogy vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(31)

A digitális tartalmak és digitális szolgáltatások online nyújtása gyakran olyan szerződések alapján történik, amelyek értelmében a fogyasztó nem fizet díjat, hanem személyes adatokat ad át a kereskedőnek. A 2011/83/EU irányelv már most is kiterjed a nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződésekre (például online digitális tartalom szolgáltatása), függetlenül attól, hogy a fogyasztó pénzben fizet a szolgáltatásért vagy személyes adatokat ad át a kereskedőnek. Az említett irányelv azonban csak azokra a szolgáltatási szerződésekre – többek között digitális szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekre – terjed ki, amelyek alapján a fogyasztó fizet vagy vállalja, hogy fizet a szolgáltatásokért. Következésképpen az irányelv nem terjed ki az olyan digitális szolgáltatási szerződésekre, amelyek alapján a fogyasztó személyes adatokat biztosít a kereskedő számára, anélkül hogy bármilyen díjat fizetne. Tekintettel a fizetős digitális szolgáltatások és a személyes adatok fejében nyújtott digitális szolgáltatások hasonlóságára és egymással való helyettesíthetőségére, ezekre az említett irányelv szerinti azonos szabályok kell, hogy vonatkozzanak.

| (32) | Biztosítani kell a 2011/83/EU és az (EU) 2019/770 irányelv hatályának összhangját, mely utóbbi a digitális tartalmak szolgáltatására vagy az olyan digitális szolgáltatási szerződésekre terjed ki, amelyek alapján a fogyasztók személyes adatokat bocsátanak a kereskedő rendelkezésére, vagy erre kötelezettséget vállalnak. |
| --- | --- |

(32)

Biztosítani kell a 2011/83/EU és az (EU) 2019/770 irányelv hatályának összhangját, mely utóbbi a digitális tartalmak szolgáltatására vagy az olyan digitális szolgáltatási szerződésekre terjed ki, amelyek alapján a fogyasztók személyes adatokat bocsátanak a kereskedő rendelkezésére, vagy erre kötelezettséget vállalnak.

| (33) | Ezért a 2011/83/EU irányelv hatályát ki kell terjeszteni azokra a szerződésekre is, amelyek alapján a kereskedő a fogyasztó részére szolgáltatást nyújt vagy szolgáltatás nyújtását vállalja, a fogyasztó pedig személyes adatokat biztosít vagy személyes adatok biztosítását vállalja. A nem fizikai adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződésekhez hasonlóan az említett irányelvet minden olyan esetben alkalmazni kell, amikor a fogyasztó személyes adatokat bocsát a kereskedő rendelkezésére vagy erre kötelezettséget vállal, kivéve, ha a fogyasztó által rendelkezésre bocsátott személyes adatokat a kereskedő csak a digitális tartalom szolgáltatásának vagy a digitális szolgáltatás nyújtásának céljából kezeli, és a kereskedő semmilyen más célból nem kezeli ezeket az adatokat. A személyes adatok bármilyen kezelésének az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell történnie. |
| --- | --- |

(33)

Ezért a 2011/83/EU irányelv hatályát ki kell terjeszteni azokra a szerződésekre is, amelyek alapján a kereskedő a fogyasztó részére szolgáltatást nyújt vagy szolgáltatás nyújtását vállalja, a fogyasztó pedig személyes adatokat biztosít vagy személyes adatok biztosítását vállalja. A nem fizikai adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződésekhez hasonlóan az említett irányelvet minden olyan esetben alkalmazni kell, amikor a fogyasztó személyes adatokat bocsát a kereskedő rendelkezésére vagy erre kötelezettséget vállal, kivéve, ha a fogyasztó által rendelkezésre bocsátott személyes adatokat a kereskedő csak a digitális tartalom szolgáltatásának vagy a digitális szolgáltatás nyújtásának céljából kezeli, és a kereskedő semmilyen más célból nem kezeli ezeket az adatokat. A személyes adatok bármilyen kezelésének az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell történnie.

| (34) | Ha a digitális tartalmak szolgáltatása vagy a digitális szolgáltatások nyújtása nem díj ellenében történik, akkor az (EU) 2019/770 irányelvhez való teljeskörű igazodás biztosítása érdekében a 2011/83/EU irányelv azokban az esetekben sem alkalmazandó, amikor a kereskedő csupán a rá vonatkozó jogi követelmények betartásának céljából gyűjt személyes adatokat. Ide tartozhatnak például azok az esetek, amikor biztonsági vagy azonosítási okokból a vonatkozó jogszabályok kötelezővé teszik a fogyasztó regisztrációját. |
| --- | --- |

(34)

Ha a digitális tartalmak szolgáltatása vagy a digitális szolgáltatások nyújtása nem díj ellenében történik, akkor az (EU) 2019/770 irányelvhez való teljeskörű igazodás biztosítása érdekében a 2011/83/EU irányelv azokban az esetekben sem alkalmazandó, amikor a kereskedő csupán a rá vonatkozó jogi követelmények betartásának céljából gyűjt személyes adatokat. Ide tartozhatnak például azok az esetek, amikor biztonsági vagy azonosítási okokból a vonatkozó jogszabályok kötelezővé teszik a fogyasztó regisztrációját.

| (35) | A 2011/83/EU irányelv azokban a helyzetekben sem alkalmazandó, amikor a kereskedő kizárólag metaadatokat, a fogyasztó eszközére vagy böngészési előzményeire vonatkozó információkat gyűjt, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok ezt a helyzetet szerződéses viszonynak tekintik. Emellett azokra a helyzetekre sem alkalmazandó, amikor a fogyasztó, anélkül hogy szerződést kötött volna a kereskedővel, csak azért kénytelen reklámokat megtekinteni, hogy hozzáférhessen egy digitális tartalomhoz vagy egy digitális szolgáltatáshoz. A tagállamok számára azonban biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy az említett irányelv alkalmazását ilyen helyzetekre is kiterjesszék, vagy egyéb módon szabályozzák az említett irányelv hatályán kívül eső ilyen helyzeteket. |
| --- | --- |

(35)

A 2011/83/EU irányelv azokban a helyzetekben sem alkalmazandó, amikor a kereskedő kizárólag metaadatokat, a fogyasztó eszközére vagy böngészési előzményeire vonatkozó információkat gyűjt, kivéve, ha a nemzeti jogszabályok ezt a helyzetet szerződéses viszonynak tekintik. Emellett azokra a helyzetekre sem alkalmazandó, amikor a fogyasztó, anélkül hogy szerződést kötött volna a kereskedővel, csak azért kénytelen reklámokat megtekinteni, hogy hozzáférhessen egy digitális tartalomhoz vagy egy digitális szolgáltatáshoz. A tagállamok számára azonban biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy az említett irányelv alkalmazását ilyen helyzetekre is kiterjesszék, vagy egyéb módon szabályozzák az említett irányelv hatályán kívül eső ilyen helyzeteket.

| (36) | A funkcionalitás fogalmát úgy kell érteni, hogy az a digitális tartalom vagy a digitális szolgáltatás lehetséges felhasználásának módjaira utal. A műszaki korlátok – például digitális jogok kezelésére szolgáló rendszer vagy regionális kódolás – hiánya vagy megléte például befolyásolhatja annak lehetőségét, hogy a digitális tartalom vagy a digitális szolgáltatás – tekintettel rendeltetésére – ellássa valamennyi funkcióját. Az interoperabilitás fogalma arra vonatkozik, hogy a digitális tartalom vagy a digitális szolgáltatás képes-e, illetve milyen mértékben képes olyan hardverrel és szoftverrel működni, amely eltér attól, amellyel általában az azonos típusú digitális tartalmat vagy digitális szolgáltatásokat használják. Sikeres működésnek minősülhet többek között például, ha a digitális tartalom vagy szolgáltatás képes arra, hogy az említett eltérő szoftverrel vagy hardverrel információt cseréljen, és felhasználja a kicserélt információt. A kompatibilitás fogalmát az (EU) 2019/770 irányelv határozza meg. |
| --- | --- |

(36)

A funkcionalitás fogalmát úgy kell érteni, hogy az a digitális tartalom vagy a digitális szolgáltatás lehetséges felhasználásának módjaira utal. A műszaki korlátok – például digitális jogok kezelésére szolgáló rendszer vagy regionális kódolás – hiánya vagy megléte például befolyásolhatja annak lehetőségét, hogy a digitális tartalom vagy a digitális szolgáltatás – tekintettel rendeltetésére – ellássa valamennyi funkcióját. Az interoperabilitás fogalma arra vonatkozik, hogy a digitális tartalom vagy a digitális szolgáltatás képes-e, illetve milyen mértékben képes olyan hardverrel és szoftverrel működni, amely eltér attól, amellyel általában az azonos típusú digitális tartalmat vagy digitális szolgáltatásokat használják. Sikeres működésnek minősülhet többek között például, ha a digitális tartalom vagy szolgáltatás képes arra, hogy az említett eltérő szoftverrel vagy hardverrel információt cseréljen, és felhasználja a kicserélt információt. A kompatibilitás fogalmát az (EU) 2019/770 irányelv határozza meg.

| (37) | A 2011/83/EU irányelv 7. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (8) bekezdése előírja a kereskedők számára, hogy üzlethelyiségen kívül, illetve távollévők között kötött szerződések esetén megszerezze a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulását a teljesítés elállási időszak vége előtti megkezdéséhez. Az említett irányelv 14. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerződéses szankciót ír elő azokra az esetekre, amikor a kereskedő nem tesz eleget ennek a követelménynek, mégpedig azt, hogy a fogyasztónak nem kell fizetnie a nyújtott szolgáltatásokért. Ennek megfelelően a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának megszerzése csak azoknak a szolgáltatásoknak – beleértve a digitális szolgáltatásokat is – az esetében lényeges, amelyek nyújtása díj ellenében történik. Ezért szükség van a 7. cikk (3) bekezdésének és a 8. cikk (8) bekezdésének módosítására, hogy a kereskedők csak abban az esetben legyenek kötelesek a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának a megszerzésére, ha a szolgáltatási szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára. |
| --- | --- |

(37)

A 2011/83/EU irányelv 7. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (8) bekezdése előírja a kereskedők számára, hogy üzlethelyiségen kívül, illetve távollévők között kötött szerződések esetén megszerezze a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulását a teljesítés elállási időszak vége előtti megkezdéséhez. Az említett irányelv 14. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerződéses szankciót ír elő azokra az esetekre, amikor a kereskedő nem tesz eleget ennek a követelménynek, mégpedig azt, hogy a fogyasztónak nem kell fizetnie a nyújtott szolgáltatásokért. Ennek megfelelően a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának megszerzése csak azoknak a szolgáltatásoknak – beleértve a digitális szolgáltatásokat is – az esetében lényeges, amelyek nyújtása díj ellenében történik. Ezért szükség van a 7. cikk (3) bekezdésének és a 8. cikk (8) bekezdésének módosítására, hogy a kereskedők csak abban az esetben legyenek kötelesek a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának a megszerzésére, ha a szolgáltatási szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára.

| (38) | A 2011/83/EU irányelv 16. cikke első bekezdésének m) pontja az elállási jog alóli kivételt határozza meg azokra az esetekre, amikor a kereskedő nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalmat szolgáltat, a fogyasztó pedig előzetes kifejezett hozzájárulását adta a teljesítés elállási időszak vége előtti megkezdéséhez, valamint tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát. Az említett irányelv 14. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerződéses szankciót ír elő azokra az esetekre, amikor a kereskedő nem tesz eleget ennek a követelménynek, mégpedig azt, hogy a fogyasztónak nem kell fizetnie a felhasznált digitális tartalomért. Ennek megfelelően a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának és tudomásul vevő nyilatkozatának megszerzése csak azoknak a digitális tartalmaknak az esetében lényeges, amelyek szolgáltatása díj ellenében történik. Ezért szükség van a 16. cikk első bekezdése m) pontjának módosítására, hogy a kereskedők csak abban az esetben legyenek kötelesek a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának és tudomásul vevő nyilatkozatának a megszerzésére, ha a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára. |
| --- | --- |

(38)

A 2011/83/EU irányelv 16. cikke első bekezdésének m) pontja az elállási jog alóli kivételt határozza meg azokra az esetekre, amikor a kereskedő nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalmat szolgáltat, a fogyasztó pedig előzetes kifejezett hozzájárulását adta a teljesítés elállási időszak vége előtti megkezdéséhez, valamint tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát. Az említett irányelv 14. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerződéses szankciót ír elő azokra az esetekre, amikor a kereskedő nem tesz eleget ennek a követelménynek, mégpedig azt, hogy a fogyasztónak nem kell fizetnie a felhasznált digitális tartalomért. Ennek megfelelően a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának és tudomásul vevő nyilatkozatának megszerzése csak azoknak a digitális tartalmaknak az esetében lényeges, amelyek szolgáltatása díj ellenében történik. Ezért szükség van a 16. cikk első bekezdése m) pontjának módosítására, hogy a kereskedők csak abban az esetben legyenek kötelesek a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának és tudomásul vevő nyilatkozatának a megszerzésére, ha a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára.

| (39) | A 2005/29/EK irányelv 7. cikkének (4) bekezdése tájékoztatási követelményeket határoz meg a termékek adott áron való „megvásárlására való felhívásokra” vonatkozóan. Ezek a tájékoztatási követelmények már a reklámozási szakaszra is vonatkoznak, a 2011/83/EU irányelv pedig megegyező és egyéb, részletesebb tájékoztatási követelményeket ír elő a későbbi, szerződéskötés előtti szakaszra (a fogyasztó szerződéskötését közvetlenül megelőző szakasz). Következésképpen előfordulhat, hogy a kereskedőknek ugyanazt a tájékoztatást kell biztosítaniuk a reklámozási (például egy média weboldalán megjelenő online hirdetésben) és a szerződéskötés előtti szakaszban (például az online áruházaik oldalain). |
| --- | --- |

(39)

A 2005/29/EK irányelv 7. cikkének (4) bekezdése tájékoztatási követelményeket határoz meg a termékek adott áron való „megvásárlására való felhívásokra” vonatkozóan. Ezek a tájékoztatási követelmények már a reklámozási szakaszra is vonatkoznak, a 2011/83/EU irányelv pedig megegyező és egyéb, részletesebb tájékoztatási követelményeket ír elő a későbbi, szerződéskötés előtti szakaszra (a fogyasztó szerződéskötését közvetlenül megelőző szakasz). Következésképpen előfordulhat, hogy a kereskedőknek ugyanazt a tájékoztatást kell biztosítaniuk a reklámozási (például egy média weboldalán megjelenő online hirdetésben) és a szerződéskötés előtti szakaszban (például az online áruházaik oldalain).

| (40) | A 2005/29/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdése szerinti tájékoztatási követelmények értelmében a fogyasztókat a kereskedő által alkalmazott panaszkezelési módot illetően is tájékoztatni kell. A fogyasztóvédelmi és marketingjog célravezetőségi vizsgálatának megállapításaiból kitűnik, hogy ez a tájékoztatás a 2011/83/EU irányelv által szabályozott szerződéskötés előtti szakaszban a leglényegesebb. Következésképpen a 2005/29/EK irányelvből törölni kell azt a követelményt, amely ilyen tájékoztatást ír elő a reklámozási szakaszon belüli vásárlásra való felhíváskor. |
| --- | --- |

(40)

A 2005/29/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdése szerinti tájékoztatási követelmények értelmében a fogyasztókat a kereskedő által alkalmazott panaszkezelési módot illetően is tájékoztatni kell. A fogyasztóvédelmi és marketingjog célravezetőségi vizsgálatának megállapításaiból kitűnik, hogy ez a tájékoztatás a 2011/83/EU irányelv által szabályozott szerződéskötés előtti szakaszban a leglényegesebb. Következésképpen a 2005/29/EK irányelvből törölni kell azt a követelményt, amely ilyen tájékoztatást ír elő a reklámozási szakaszon belüli vásárlásra való felhíváskor.

| (41) | A 2011/83/EU irányelv 6. cikke (1) bekezdésének h) pontja előírja a kereskedők számára, hogy az elállási jogra vonatkozó, szerződéskötést megelőző tájékoztatásban részesítsék a fogyasztókat, amelynek az irányelv I. mellékletének B. részében meghatározott elállásinyilatkozat-mintára is ki kell terjednie. Az említett irányelv 8. cikkének (4) bekezdése egyszerűbb szerződéskötés előtti tájékoztatási követelményeket ír elő azokra az esetekre, amikor a szerződést olyan távközlő eszköz alkalmazásával kötik meg, amelyen az információk megjelenítésére korlátozott hely vagy idő áll rendelkezésre, például telefonhívás, élőszó-vezérlésű értékesítő alkalmazások vagy SMS üzenet útján. Az ilyen távközlő eszköz útján a szerződéskötést megelőzően biztosítandó kötelező tájékoztatás kiterjed többek között a 6. cikk (1) bekezdésének h) pontja szerinti elállási jogra vonatkozó információkra. Ennek megfelelően a tájékoztatás kiterjed az I. melléklet B. pontjában meghatározott elállásinyilatkozat-minta biztosítására is. Az elállásinyilatkozat-minta biztosítása azonban nem lehetséges azokban az esetekben, amikor a szerződést például telefonon vagy élőszó-vezérlésű értékesítő alkalmazásokon keresztül kötik meg, és előfordulhat, hogy technikailag nem kivitelezhető a minta felhasználóbarát módon történő továbbítása a 8. cikk (4) bekezdése szerinti egyéb távközlő eszköz segítségével. Ezért helyénvaló az elállásinyilatkozat-minta kizárása azoknak az információknak a köréből, amelyeket a kereskedőknek minden esetben biztosítaniuk kell, amikor a szerződéskötésre a 8. cikk (4) bekezdése szerinti távközlő eszközök útján kerül sor. |
| --- | --- |

(41)

A 2011/83/EU irányelv 6. cikke (1) bekezdésének h) pontja előírja a kereskedők számára, hogy az elállási jogra vonatkozó, szerződéskötést megelőző tájékoztatásban részesítsék a fogyasztókat, amelynek az irányelv I. mellékletének B. részében meghatározott elállásinyilatkozat-mintára is ki kell terjednie. Az említett irányelv 8. cikkének (4) bekezdése egyszerűbb szerződéskötés előtti tájékoztatási követelményeket ír elő azokra az esetekre, amikor a szerződést olyan távközlő eszköz alkalmazásával kötik meg, amelyen az információk megjelenítésére korlátozott hely vagy idő áll rendelkezésre, például telefonhívás, élőszó-vezérlésű értékesítő alkalmazások vagy SMS üzenet útján. Az ilyen távközlő eszköz útján a szerződéskötést megelőzően biztosítandó kötelező tájékoztatás kiterjed többek között a 6. cikk (1) bekezdésének h) pontja szerinti elállási jogra vonatkozó információkra. Ennek megfelelően a tájékoztatás kiterjed az I. melléklet B. pontjában meghatározott elállásinyilatkozat-minta biztosítására is. Az elállásinyilatkozat-minta biztosítása azonban nem lehetséges azokban az esetekben, amikor a szerződést például telefonon vagy élőszó-vezérlésű értékesítő alkalmazásokon keresztül kötik meg, és előfordulhat, hogy technikailag nem kivitelezhető a minta felhasználóbarát módon történő továbbítása a 8. cikk (4) bekezdése szerinti egyéb távközlő eszköz segítségével. Ezért helyénvaló az elállásinyilatkozat-minta kizárása azoknak az információknak a köréből, amelyeket a kereskedőknek minden esetben biztosítaniuk kell, amikor a szerződéskötésre a 8. cikk (4) bekezdése szerinti távközlő eszközök útján kerül sor.

| (42) | A 2011/83/EU irányelv 16. cikke első bekezdésének a) pontja az elállási jog alóli kivételről rendelkezik azoknak a szolgáltatási szerződéseknek az esetében, amelyeket maradéktalanul teljesítettek, amennyiben a teljesítés a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával és annak tudomásulvételével kezdődött meg, hogy elveszíti elállási jogát, amint a kereskedő maradéktalanul teljesítette a szerződést. Ezzel szemben az említett irányelv 7. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (8) bekezdése – amelyek a kereskedők kötelezettségeit tárgyalják azokban a helyzetekben, amikor a szerződés teljesítése az elállási időszak vége előtt kezdődött – csak a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának megszerzését írják elő a kereskedő számára, anélkül hogy a fogyasztónak tudomásul kellene vennie, hogy a szerződés maradéktalan teljesítése után elveszíti elállási jogát. Az említett rendelkezések közötti összhang biztosítása érdekében a 2011/83/EU irányelv 7. cikkének (3) bekezdését és 8. cikkének (8) bekezdését ki kell egészíteni azzal, hogy a kereskedő köteles elérni, hogy a fogyasztó tudomásul vegye, hogy a szerződés maradéktalan teljesítése után elveszíti elállási jogát, amennyiben a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára. Ezenkívül a 16. cikk első bekezdésének a) pontját a 7. cikk (3) bekezdése és a 8. cikk (8) bekezdése változásainak figyelembevétele érdekében módosítani kell, amelyek szerint a kereskedők csak abban az esetben kötelesek a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának és tudomásulvételének a megszerzésére, ha a szolgáltatási szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára. Ugyanakkor a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy olyan szolgáltatási szerződések esetében, amelyeknél a fogyasztó kifejezetten kérte a kereskedőt, hogy keresse fel abból a célból, hogy javítási munkálatokat végezzen, ne tegyék kötelezővé a kereskedő számára annak elérését, hogy a fogyasztó tudomásul vegye, hogy a szerződés maradéktalan teljesítése után elveszíti elállási jogát. Az említett irányelv 16. cikke első bekezdésének c) pontja kivételt biztosít az elállási jog alkalmazása alól az olyan szerződések tekintetében, amelyek a fogyasztó által megadott jellemzőknek megfelelően elkészített vagy egyértelműen a fogyasztó személyére szabott áruk értékesítésére vonatkoznak. E kivétel vonatkozik például az igényre szabott bútor legyártására és a fogyasztó otthonában történő összeszerelésére, amennyiben az egyetlen adásvételi szerződés keretében történik. |
| --- | --- |

(42)

A 2011/83/EU irányelv 16. cikke első bekezdésének a) pontja az elállási jog alóli kivételről rendelkezik azoknak a szolgáltatási szerződéseknek az esetében, amelyeket maradéktalanul teljesítettek, amennyiben a teljesítés a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával és annak tudomásulvételével kezdődött meg, hogy elveszíti elállási jogát, amint a kereskedő maradéktalanul teljesítette a szerződést. Ezzel szemben az említett irányelv 7. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (8) bekezdése – amelyek a kereskedők kötelezettségeit tárgyalják azokban a helyzetekben, amikor a szerződés teljesítése az elállási időszak vége előtt kezdődött – csak a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának megszerzését írják elő a kereskedő számára, anélkül hogy a fogyasztónak tudomásul kellene vennie, hogy a szerződés maradéktalan teljesítése után elveszíti elállási jogát. Az említett rendelkezések közötti összhang biztosítása érdekében a 2011/83/EU irányelv 7. cikkének (3) bekezdését és 8. cikkének (8) bekezdését ki kell egészíteni azzal, hogy a kereskedő köteles elérni, hogy a fogyasztó tudomásul vegye, hogy a szerződés maradéktalan teljesítése után elveszíti elállási jogát, amennyiben a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára. Ezenkívül a 16. cikk első bekezdésének a) pontját a 7. cikk (3) bekezdése és a 8. cikk (8) bekezdése változásainak figyelembevétele érdekében módosítani kell, amelyek szerint a kereskedők csak abban az esetben kötelesek a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásának és tudomásulvételének a megszerzésére, ha a szolgáltatási szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára. Ugyanakkor a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy olyan szolgáltatási szerződések esetében, amelyeknél a fogyasztó kifejezetten kérte a kereskedőt, hogy keresse fel abból a célból, hogy javítási munkálatokat végezzen, ne tegyék kötelezővé a kereskedő számára annak elérését, hogy a fogyasztó tudomásul vegye, hogy a szerződés maradéktalan teljesítése után elveszíti elállási jogát. Az említett irányelv 16. cikke első bekezdésének c) pontja kivételt biztosít az elállási jog alkalmazása alól az olyan szerződések tekintetében, amelyek a fogyasztó által megadott jellemzőknek megfelelően elkészített vagy egyértelműen a fogyasztó személyére szabott áruk értékesítésére vonatkoznak. E kivétel vonatkozik például az igényre szabott bútor legyártására és a fogyasztó otthonában történő összeszerelésére, amennyiben az egyetlen adásvételi szerződés keretében történik.

| (43) | A 2011/83/EU irányelv 16. cikke első bekezdésének b) pontja által az elállási jog alkalmazása alól biztosított kivételt úgy kell tekinteni, hogy az a nem hálózati energia egyedi szolgáltatására vonatkozó szerződésekre is vonatkozik, mivel annak ára a kereskedő által nem befolyásolható módon az áru- és energiapiacoknak az elállási időszak alatt is lehetséges ingadozásaitól függ. |
| --- | --- |

(43)

A 2011/83/EU irányelv 16. cikke első bekezdésének b) pontja által az elállási jog alkalmazása alól biztosított kivételt úgy kell tekinteni, hogy az a nem hálózati energia egyedi szolgáltatására vonatkozó szerződésekre is vonatkozik, mivel annak ára a kereskedő által nem befolyásolható módon az áru- és energiapiacoknak az elállási időszak alatt is lehetséges ingadozásaitól függ.

| (44) | A 2011/83/EU irányelv 14. cikkének (4) bekezdése meghatározza azokat az elállási jog gyakorlásához kapcsolódó feltételeket, amelyek teljesülése esetén a fogyasztó nem viseli a szolgáltatások teljesítésének, a közüzemi szolgáltatások nyújtásának és a nem fizikai adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatásának költségeit. Ezen feltételek bármelyikének teljesülése esetén a fogyasztónak nem kell kifizetnie azoknak a szolgáltatásoknak, közüzemi szolgáltatásoknak vagy digitális tartalmaknak az árát, amelyeket az elállási jog gyakorlása előtt nyújtottak vagy szolgáltattak a számára. A digitális tartalom tekintetében ezeknek a nem kumulatív feltételeknek a 14. cikk (4) bekezdés b) pontjának iii. alpontja szerinti egyike a szerződés – beleértve a fogyasztó kifejezett előzetes hozzájárulásának megerősítését a teljesítés elállási időszak vége előtti megkezdéséhez, valamint az elállási jog ebből következő elvesztésének tudomásulvételét – megerősítésének elmulasztása. Ez a feltétel azonban nem szerepel az elállási jog elvesztésének az irányelv 16. cikke első bekezdésének m) pontjában felsorolt feltételei között, ami bizonytalanságot eredményez azt illetően, hogy a fogyasztó hivatkozhat-e a 14. cikk (4) bekezdése b) pontjának iii. alpontjára olyankor, amikor a 14. cikk (4) bekezdése b) pontjának másik két feltétele teljesül, és ennek eredményeként az elállási jog a 16. cikk első bekezdésének m) pontja értelmében elvész. A 14. cikk (4) bekezdés b) pontjának iii. alpontjában rögzített feltételt ezért be kell emelni a 16. cikk első bekezdésének m) pontjába is, hogy a fogyasztó annak nem teljesülése esetén élhessen elállási jogával, és ennek megfelelően érvényesíthesse a 14. cikk (4) bekezdésében rögzített jogokat. |
| --- | --- |

(44)

A 2011/83/EU irányelv 14. cikkének (4) bekezdése meghatározza azokat az elállási jog gyakorlásához kapcsolódó feltételeket, amelyek teljesülése esetén a fogyasztó nem viseli a szolgáltatások teljesítésének, a közüzemi szolgáltatások nyújtásának és a nem fizikai adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatásának költségeit. Ezen feltételek bármelyikének teljesülése esetén a fogyasztónak nem kell kifizetnie azoknak a szolgáltatásoknak, közüzemi szolgáltatásoknak vagy digitális tartalmaknak az árát, amelyeket az elállási jog gyakorlása előtt nyújtottak vagy szolgáltattak a számára. A digitális tartalom tekintetében ezeknek a nem kumulatív feltételeknek a 14. cikk (4) bekezdés b) pontjának iii. alpontja szerinti egyike a szerződés – beleértve a fogyasztó kifejezett előzetes hozzájárulásának megerősítését a teljesítés elállási időszak vége előtti megkezdéséhez, valamint az elállási jog ebből következő elvesztésének tudomásulvételét – megerősítésének elmulasztása. Ez a feltétel azonban nem szerepel az elállási jog elvesztésének az irányelv 16. cikke első bekezdésének m) pontjában felsorolt feltételei között, ami bizonytalanságot eredményez azt illetően, hogy a fogyasztó hivatkozhat-e a 14. cikk (4) bekezdése b) pontjának iii. alpontjára olyankor, amikor a 14. cikk (4) bekezdése b) pontjának másik két feltétele teljesül, és ennek eredményeként az elállási jog a 16. cikk első bekezdésének m) pontja értelmében elvész. A 14. cikk (4) bekezdés b) pontjának iii. alpontjában rögzített feltételt ezért be kell emelni a 16. cikk első bekezdésének m) pontjába is, hogy a fogyasztó annak nem teljesülése esetén élhessen elállási jogával, és ennek megfelelően érvényesíthesse a 14. cikk (4) bekezdésében rögzített jogokat.

| (45) | A kereskedők a fogyasztó vásárlóerejének felmérését lehetővé tevő automatizált döntéshozatal és a fogyasztói magatartásról történő profilalkotás alapján egyes fogyasztók vagy fogyasztói csoportok esetén személyre szabhatják ajánlataik árait. A fogyasztókat ezért egyértelműen tájékoztatni kell arról, ha a nekik felajánlott ár automatizált döntéshozatal alapján személyre szabott, hogy a vásárlásra vonatkozó döntésük során számolhassanak a potenciális kockázatokkal. Ebből következően a 2011/83/EU irányelvet konkrét tájékoztatási követelménnyel kell kiegészíteni, amely szerint a fogyasztót tájékoztatni kell arról, ha az ár automatizált döntéshozatal alapján személyre szabott. E tájékoztatási követelmény nem alkalmazandó az olyan technikákra, mint a „dinamikus” vagy „valós idejű” árszabás, amelyek azzal járnak, hogy az ár a piaci keresletre reagálva igen rugalmasan és gyorsan változik, amennyiben az említett technikák nem alkalmazzák az árak automatizált döntéshozatalon alapuló személyre szabását. Ez a tájékoztatási követelmény nem érinti az (EU) 2016/679 rendeletet, amely rögzíti többek között az érintett arra való jogát, hogy ne terjedjen ki rá az automatizált adatkezelésen – ideértve a profilalkotást is – alapuló döntés. |
| --- | --- |

(45)

A kereskedők a fogyasztó vásárlóerejének felmérését lehetővé tevő automatizált döntéshozatal és a fogyasztói magatartásról történő profilalkotás alapján egyes fogyasztók vagy fogyasztói csoportok esetén személyre szabhatják ajánlataik árait. A fogyasztókat ezért egyértelműen tájékoztatni kell arról, ha a nekik felajánlott ár automatizált döntéshozatal alapján személyre szabott, hogy a vásárlásra vonatkozó döntésük során számolhassanak a potenciális kockázatokkal. Ebből következően a 2011/83/EU irányelvet konkrét tájékoztatási követelménnyel kell kiegészíteni, amely szerint a fogyasztót tájékoztatni kell arról, ha az ár automatizált döntéshozatal alapján személyre szabott. E tájékoztatási követelmény nem alkalmazandó az olyan technikákra, mint a „dinamikus” vagy „valós idejű” árszabás, amelyek azzal járnak, hogy az ár a piaci keresletre reagálva igen rugalmasan és gyorsan változik, amennyiben az említett technikák nem alkalmazzák az árak automatizált döntéshozatalon alapuló személyre szabását. Ez a tájékoztatási követelmény nem érinti az (EU) 2016/679 rendeletet, amely rögzíti többek között az érintett arra való jogát, hogy ne terjedjen ki rá az automatizált adatkezelésen – ideértve a profilalkotást is – alapuló döntés.

| (46) | A technológiai fejlődés figyelembevétele érdekében a 2011/83/EU irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt kommunikációs eszközök közül törölni kell a faxszámot, mivel a fax ma már ritkán használt és nagyon elavult technológiának számít. |
| --- | --- |

(46)

A technológiai fejlődés figyelembevétele érdekében a 2011/83/EU irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt kommunikációs eszközök közül törölni kell a faxszámot, mivel a fax ma már ritkán használt és nagyon elavult technológiának számít.

| (47) | A fogyasztók a vásárlási döntések meghozatalakor egyre jobban hagyatkoznak a fogyasztói értékelésekre és ajánlásokra. Így amikor a kereskedő hozzáférést biztosít a termékek fogyasztói értékeléséhez, a fogyasztót tájékoztatnia kell arról, hogy alkalmaz-e folyamatokat vagy eljárásokat annak biztosítására, hogy a közzétett értékelések olyan fogyasztóktól származzanak, akik a terméket ténylegesen használták vagy megvásárolták. Amennyiben a kereskedő alkalmaz ilyen folyamatokat vagy eljárásokat, akkor tájékoztatnia kell arról, hogy miként ellenőrzi ezeket, illetve egyértelmű tájékoztatást kell nyújtania a fogyasztóknak az értékelések feldolgozásának módjáról, például arról, hogy minden értékelést közzétesz-e, függetlenül attól, hogy pozitív vagy negatív, vagy hogy az adott értékeléseket támogatták-e vagy befolyásolták-e a kereskedővel való szerződéses kapcsolat révén. Ezenkívül tehát tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatnak kell tekinteni azt, ha a fogyasztókat annak állításával tévesztik meg, hogy a termék értékelései olyan fogyasztóktól származnak, akik a terméket ténylegesen használták vagy megvásárolták, amikor nem tettek észszerű és arányos lépéseket annak biztosítására, hogy az értékelések valóban ilyen fogyasztóktól származzanak. Ilyen lépés lehet az, ha technikai eszközökkel ellenőrzik az értékelést közzétevő személy megbízhatóságát, például információkat kérnek annak ellenőrzésére, hogy az adott fogyasztó ténylegesen használta vagy megvásárolta a terméket. |
| --- | --- |

(47)

A fogyasztók a vásárlási döntések meghozatalakor egyre jobban hagyatkoznak a fogyasztói értékelésekre és ajánlásokra. Így amikor a kereskedő hozzáférést biztosít a termékek fogyasztói értékeléséhez, a fogyasztót tájékoztatnia kell arról, hogy alkalmaz-e folyamatokat vagy eljárásokat annak biztosítására, hogy a közzétett értékelések olyan fogyasztóktól származzanak, akik a terméket ténylegesen használták vagy megvásárolták. Amennyiben a kereskedő alkalmaz ilyen folyamatokat vagy eljárásokat, akkor tájékoztatnia kell arról, hogy miként ellenőrzi ezeket, illetve egyértelmű tájékoztatást kell nyújtania a fogyasztóknak az értékelések feldolgozásának módjáról, például arról, hogy minden értékelést közzétesz-e, függetlenül attól, hogy pozitív vagy negatív, vagy hogy az adott értékeléseket támogatták-e vagy befolyásolták-e a kereskedővel való szerződéses kapcsolat révén. Ezenkívül tehát tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatnak kell tekinteni azt, ha a fogyasztókat annak állításával tévesztik meg, hogy a termék értékelései olyan fogyasztóktól származnak, akik a terméket ténylegesen használták vagy megvásárolták, amikor nem tettek észszerű és arányos lépéseket annak biztosítására, hogy az értékelések valóban ilyen fogyasztóktól származzanak. Ilyen lépés lehet az, ha technikai eszközökkel ellenőrzik az értékelést közzétevő személy megbízhatóságát, például információkat kérnek annak ellenőrzésére, hogy az adott fogyasztó ténylegesen használta vagy megvásárolta a terméket.

| (48) | Ezen irányelv fogyasztói értékelésekre és ajánlásokra vonatkozó szabályai nem érintik azokat a megszokott és jogszerű reklámtevékenységeket, amelyek túlzó vagy nem szó szerint értendő kijelentéseket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(48)

Ezen irányelv fogyasztói értékelésekre és ajánlásokra vonatkozó szabályai nem érintik azokat a megszokott és jogszerű reklámtevékenységeket, amelyek túlzó vagy nem szó szerint értendő kijelentéseket alkalmaznak.

| (49) | A kereskedők számára meg kell tiltani hamis fogyasztói értékelések és ajánlások benyújtását is, például a közösségi médiában történő tetszésnyilvánítást (tetszik – like) vagy mások ezzel történő megbízását a termék népszerűsítése érdekében, illetve a fogyasztói értékelések vagy ajánlások befolyásolását például azzal, hogy csak a pozitív értékeléseket teszik közzé és törlik a negatívakat. Ilyen gyakorlat előállhat a közösségi ajánlások extrapolálásával is, azaz ha egy felhasználó valamely online tartalommal kapcsolatos pozitív reakcióját összekapcsolják egy attól eltérő, de ahhoz kapcsolódó tartalommal, vagy átviszik arra, azt a látszatot keltve, hogy a felhasználó pozitívan viszonyul a kapcsolódó tartalomhoz is. |
| --- | --- |

(49)

A kereskedők számára meg kell tiltani hamis fogyasztói értékelések és ajánlások benyújtását is, például a közösségi médiában történő tetszésnyilvánítást (tetszik – like) vagy mások ezzel történő megbízását a termék népszerűsítése érdekében, illetve a fogyasztói értékelések vagy ajánlások befolyásolását például azzal, hogy csak a pozitív értékeléseket teszik közzé és törlik a negatívakat. Ilyen gyakorlat előállhat a közösségi ajánlások extrapolálásával is, azaz ha egy felhasználó valamely online tartalommal kapcsolatos pozitív reakcióját összekapcsolják egy attól eltérő, de ahhoz kapcsolódó tartalommal, vagy átviszik arra, azt a látszatot keltve, hogy a felhasználó pozitívan viszonyul a kapcsolódó tartalomhoz is.

| (50) | A kereskedők számára meg kell tiltani kulturális vagy sportrendezvények belépőjegyeinek továbbértékesítését fogyasztók számára, amennyiben azokat olyan szoftverek, például internetes robotok használatával szerezték meg, amelyek segítségével az elsődleges jegyértékesítő által szabott technikai korlátokat meghaladó számban vásárolhatták fel azokat, vagy megkerülték az elsődleges jegyértékesítő által annak érdekében alkalmazott egyéb technikai eszközöket, hogy mindenki számára garantálják a jegyek elérhetőségét. E tilalom nem érinti a tagállamok által esetlegesen bevezetett egyéb nemzeti szintű intézkedéseket, amelyek célja a fogyasztók jogos érdekeinek védelme, valamint a kultúrpolitikai intézkedések és a kulturális és sportrendezvényekhez való általános és széles körű hozzáférés biztosítása, például a jegyek viszonteladási árának szabályozása révén. |
| --- | --- |

(50)

A kereskedők számára meg kell tiltani kulturális vagy sportrendezvények belépőjegyeinek továbbértékesítését fogyasztók számára, amennyiben azokat olyan szoftverek, például internetes robotok használatával szerezték meg, amelyek segítségével az elsődleges jegyértékesítő által szabott technikai korlátokat meghaladó számban vásárolhatták fel azokat, vagy megkerülték az elsődleges jegyértékesítő által annak érdekében alkalmazott egyéb technikai eszközöket, hogy mindenki számára garantálják a jegyek elérhetőségét. E tilalom nem érinti a tagállamok által esetlegesen bevezetett egyéb nemzeti szintű intézkedéseket, amelyek célja a fogyasztók jogos érdekeinek védelme, valamint a kultúrpolitikai intézkedések és a kulturális és sportrendezvényekhez való általános és széles körű hozzáférés biztosítása, például a jegyek viszonteladási árának szabályozása révén.

| (51) | A Charta 16. cikke garantálja a vállalkozás szabadságát, az uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban. Ugyanakkor azok a gyakorlatok, amelyek keretében egy árut úgy forgalmaznak, mintha megegyezne azzal, amit más tagállamokban forgalmaznak, miközben a valóságban az áruk összetételében vagy jellemzőiben jelentős eltérések vannak, megtéveszthetik a fogyasztókat, és olyan ügyleti döntés meghozatalára késztethetik őket, amit egyébként nem hoztak volna meg. |
| --- | --- |

(51)

A Charta 16. cikke garantálja a vállalkozás szabadságát, az uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban. Ugyanakkor azok a gyakorlatok, amelyek keretében egy árut úgy forgalmaznak, mintha megegyezne azzal, amit más tagállamokban forgalmaznak, miközben a valóságban az áruk összetételében vagy jellemzőiben jelentős eltérések vannak, megtéveszthetik a fogyasztókat, és olyan ügyleti döntés meghozatalára késztethetik őket, amit egyébként nem hoztak volna meg.

| (52) | Ezért az ilyen gyakorlatok a lényeges elemek eseti alapon történő értékelésének alapján a 2005/29/EK irányelvvel ellentétesnek tekinthetők. A meglévő uniós jog tagállami fogyasztóvédelmi- és élelmiszerhatóságok általi alkalmazásának megkönnyítése érdekében az „uniós élelmiszer- és fogyasztóvédelmi jognak a termékek kettős minőségével kapcsolatos problémákra történő alkalmazásáról – az élelmiszerek egyedi esetéről” szóló 2017. szeptember 29-i bizottsági közlemény iránymutatásul szolgál arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi uniós szabályok hogyan alkalmazhatók az élelmiszerek kettős minősége esetében. Ebben az összefüggésben a Bizottság Közös Kutatóközpontja 2018 április 25-én ismertette „Az élelmiszerek minőséggel kapcsolatos jellegzetességek értékelése érdekében történő kiválasztásának és vizsgálatának kerete: harmonizált uniós vizsgálati módszertan” című dokumentumát. |
| --- | --- |

(52)

Ezért az ilyen gyakorlatok a lényeges elemek eseti alapon történő értékelésének alapján a 2005/29/EK irányelvvel ellentétesnek tekinthetők. A meglévő uniós jog tagállami fogyasztóvédelmi- és élelmiszerhatóságok általi alkalmazásának megkönnyítése érdekében az „uniós élelmiszer- és fogyasztóvédelmi jognak a termékek kettős minőségével kapcsolatos problémákra történő alkalmazásáról – az élelmiszerek egyedi esetéről” szóló 2017. szeptember 29-i bizottsági közlemény iránymutatásul szolgál arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi uniós szabályok hogyan alkalmazhatók az élelmiszerek kettős minősége esetében. Ebben az összefüggésben a Bizottság Közös Kutatóközpontja 2018 április 25-én ismertette „Az élelmiszerek minőséggel kapcsolatos jellegzetességek értékelése érdekében történő kiválasztásának és vizsgálatának kerete: harmonizált uniós vizsgálati módszertan” című dokumentumát.

| (53) | A végrehajtással kapcsolatos tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy egy kifejezett rendelkezés hiányában a fogyasztók, kereskedők és illetékes nemzeti hatóságok számára nem feltétlenül világos, hogy milyen kereskedelmi gyakorlatok minősülnek a 2005/29/EK irányelvvel ellentétesnek. Ennek okán, valamint a kereskedők és a végrehajtó hatóságok számára a jogbiztonság garantálása érdekében szükség van az említett irányelv olyan jellegű módosítására, hogy kifejezetten kitérjen azokra a kereskedelmi gyakorlatokra, amelyek keretében egy árut úgy forgalmaznak, mintha megegyezne valamely, más tagállamokban forgalmazott áruval, miközben az érintett áru összetétele vagy jellemzői jelentős mértékben eltérőek. Az illetékes hatóságok eseti alapon kell értékeljék és kezeljék ezeket a gyakorlatokat, az ezen irányelv által módosított 2005/29/EK irányelvvel összhangban. Az értékelések során az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a következőket: a fogyasztók számára mennyire egyszerű az áruk közötti eltérés azonosítása, a kereskedő arra vonatkozó joga, hogy az ugyanazon márka alatt forgalmazott áruit indokolt és objektív tényezők – például a nemzeti jogszabályok, az alapanyagok elérhetősége vagy szezonális jellege vagy az egészséges és tápláló élelmiszerekhez való fokozottabb hozzáférésre irányuló önkéntes stratégiák – alapján különböző földrajzi piacokhoz igazítsa, valamint a kereskedő arra vonatkozó joga, hogy az ugyanazon márka alá tartozó áruit különböző tömegű vagy volumenű kiszerelésekben forgalmazza a különböző földrajzi piacokon. Az illetékes hatóságoknak az információk rendelkezésre állásának és megfelelőségének vizsgálata révén értékelniük kell, hogy a fogyasztók számára mennyire egyszerű az áruk közötti eltérés azonosítása. Fontos, hogy a fogyasztók tájékoztatást kapjanak az áruk indokolt és objektív tényezők miatti eltérőségéről. A kereskedők számára lehetővé kell tenni, hogy különböző módokon biztosítsák ezt a tájékoztatást, amely révén a fogyasztók hozzáférnek a szükséges információhoz. A kereskedőknek általában előnyben kell részesíteniük az árucímkéken történő tájékoztatás alternatíváit. Tiszteletben kell tartani a vonatkozó uniós ágazati szabályokat, valamint az áruk szabad mozgásával kapcsolatos szabályokat. |
| --- | --- |

(53)

A végrehajtással kapcsolatos tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy egy kifejezett rendelkezés hiányában a fogyasztók, kereskedők és illetékes nemzeti hatóságok számára nem feltétlenül világos, hogy milyen kereskedelmi gyakorlatok minősülnek a 2005/29/EK irányelvvel ellentétesnek. Ennek okán, valamint a kereskedők és a végrehajtó hatóságok számára a jogbiztonság garantálása érdekében szükség van az említett irányelv olyan jellegű módosítására, hogy kifejezetten kitérjen azokra a kereskedelmi gyakorlatokra, amelyek keretében egy árut úgy forgalmaznak, mintha megegyezne valamely, más tagállamokban forgalmazott áruval, miközben az érintett áru összetétele vagy jellemzői jelentős mértékben eltérőek. Az illetékes hatóságok eseti alapon kell értékeljék és kezeljék ezeket a gyakorlatokat, az ezen irányelv által módosított 2005/29/EK irányelvvel összhangban. Az értékelések során az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a következőket: a fogyasztók számára mennyire egyszerű az áruk közötti eltérés azonosítása, a kereskedő arra vonatkozó joga, hogy az ugyanazon márka alatt forgalmazott áruit indokolt és objektív tényezők – például a nemzeti jogszabályok, az alapanyagok elérhetősége vagy szezonális jellege vagy az egészséges és tápláló élelmiszerekhez való fokozottabb hozzáférésre irányuló önkéntes stratégiák – alapján különböző földrajzi piacokhoz igazítsa, valamint a kereskedő arra vonatkozó joga, hogy az ugyanazon márka alá tartozó áruit különböző tömegű vagy volumenű kiszerelésekben forgalmazza a különböző földrajzi piacokon. Az illetékes hatóságoknak az információk rendelkezésre állásának és megfelelőségének vizsgálata révén értékelniük kell, hogy a fogyasztók számára mennyire egyszerű az áruk közötti eltérés azonosítása. Fontos, hogy a fogyasztók tájékoztatást kapjanak az áruk indokolt és objektív tényezők miatti eltérőségéről. A kereskedők számára lehetővé kell tenni, hogy különböző módokon biztosítsák ezt a tájékoztatást, amely révén a fogyasztók hozzáférnek a szükséges információhoz. A kereskedőknek általában előnyben kell részesíteniük az árucímkéken történő tájékoztatás alternatíváit. Tiszteletben kell tartani a vonatkozó uniós ágazati szabályokat, valamint az áruk szabad mozgásával kapcsolatos szabályokat.

| (54) | Bár az üzlethelyiségen kívüli értékesítések a kereskedő üzlethelyiségein belül történő értékesítésekhez és a távolsági értékesítésekhez hasonlóan törvényes és bevett értékesítési csatornának számítanak, a fogyasztók otthonának meglátogatásakor vagy a 2011/83/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában említett kirándulások alkalmával folytatott bizonyos különösen agresszív vagy megtévesztő, gyakran a termék azonnali kifizetését magában foglaló marketing- és értékesítési gyakorlatok nyomás alá helyezhetik a fogyasztókat, aminek következtében olyan árukat vagy szolgáltatásokat vásárolnak meg, amelyeket más körülmények között nem vettek volna meg és/vagy amelyeket eltúlzott áron vásárolnak meg. Az ilyen gyakorlatok gyakran az időseket és az egyéb sebezhető fogyasztókat célozzák. Egyes tagállamok nem kívánatosnak tekintik ezeket a gyakorlatokat, és szükségesnek tartják a 2011/83/EU irányelv szerinti üzlethelyiségen kívüli értékesítések bizonyos formáinak és vonatkozásainak korlátozását – mint a termékek agresszív és megtévesztő reklámozását és értékesítését a fogyasztó otthonának kéretlen meglátogatása vagy kirándulások során. Amennyiben ilyen korlátozások elfogadására nem fogyasztóvédelmi alapon, hanem például közérdekből vagy a fogyasztók a Charta 7. cikke által védett magánéletének tiszteletben tartása érdekében kerül sor, akkor azok nem tartoznak a 2005/29/EK irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(54)

Bár az üzlethelyiségen kívüli értékesítések a kereskedő üzlethelyiségein belül történő értékesítésekhez és a távolsági értékesítésekhez hasonlóan törvényes és bevett értékesítési csatornának számítanak, a fogyasztók otthonának meglátogatásakor vagy a 2011/83/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában említett kirándulások alkalmával folytatott bizonyos különösen agresszív vagy megtévesztő, gyakran a termék azonnali kifizetését magában foglaló marketing- és értékesítési gyakorlatok nyomás alá helyezhetik a fogyasztókat, aminek következtében olyan árukat vagy szolgáltatásokat vásárolnak meg, amelyeket más körülmények között nem vettek volna meg és/vagy amelyeket eltúlzott áron vásárolnak meg. Az ilyen gyakorlatok gyakran az időseket és az egyéb sebezhető fogyasztókat célozzák. Egyes tagállamok nem kívánatosnak tekintik ezeket a gyakorlatokat, és szükségesnek tartják a 2011/83/EU irányelv szerinti üzlethelyiségen kívüli értékesítések bizonyos formáinak és vonatkozásainak korlátozását – mint a termékek agresszív és megtévesztő reklámozását és értékesítését a fogyasztó otthonának kéretlen meglátogatása vagy kirándulások során. Amennyiben ilyen korlátozások elfogadására nem fogyasztóvédelmi alapon, hanem például közérdekből vagy a fogyasztók a Charta 7. cikke által védett magánéletének tiszteletben tartása érdekében kerül sor, akkor azok nem tartoznak a 2005/29/EK irányelv hatálya alá.

| (55) | A szubszidiaritás elvével összhangban és a végrehajtás megkönnyítése érdekében szükség van annak egyértelműsítésére, hogy a 2005/29/EK irányelv nem sérti a tagállamok arra vonatkozó szabadságát, hogy nemzeti előírásokat fogadjanak el a fogyasztók jogos érdekeinek további védelme érdekében olyan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, amelyekre a fogyasztók otthonánál termékek ajánlása vagy értékesítése céljából tett kéretlen látogatások, illetve olyan, kereskedők által szervezett kirándulások keretében kerül sor, amelyek célja vagy hatása bizonyos termékek népszerűsítése, illetve ezek fogyasztóknak történő értékesítése, amennyiben ezeket az előírásokat fogyasztóvédelmi indokok igazolják. Az ilyen előírásoknak arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és nem tilthatják meg az említett értékesítési csatornákat. A tagállamok által elfogadott nemzeti előírások meghatározhatják például azt a napszakot, amelyben a fogyasztó kifejezett kérése hiányában nem engedélyezett a fogyasztók otthonának meglátogatása, vagy megtilthatják az ilyen látogatásokat abban az esetben, ha a fogyasztó látható módon jelezte, hogy nem tartja elfogadhatónak az ilyen látogatásokat, illetve meghatározhatják a fizetésre vonatkozó eljárást. Az ilyen előírások a 2011/83/EU irányelv által harmonizált területeken nagyobb védelmet biztosító szabályokat is tartalmazhatnak. A 2011/83/EU irányelvet tehát úgy kell módosítani, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára olyan nemzeti intézkedések elfogadását, amelyek hosszabb ideig biztosítanak lehetőséget az elállási jog érvényesítésére vagy eltérhetnek az elállási jog alóli konkrét kivételektől. A tagállamok számára elő kell írni, hogy az ebben a tekintetben elfogadott nemzeti előírásokról értesítsék a Bizottságot, amely az összes érdekelt fél számára elérhetővé teszi ezeket az információkat, valamint gondoskodik az ilyen intézkedések arányosságának és jogszerűségének nyomon követéséről. |
| --- | --- |

(55)

A szubszidiaritás elvével összhangban és a végrehajtás megkönnyítése érdekében szükség van annak egyértelműsítésére, hogy a 2005/29/EK irányelv nem sérti a tagállamok arra vonatkozó szabadságát, hogy nemzeti előírásokat fogadjanak el a fogyasztók jogos érdekeinek további védelme érdekében olyan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, amelyekre a fogyasztók otthonánál termékek ajánlása vagy értékesítése céljából tett kéretlen látogatások, illetve olyan, kereskedők által szervezett kirándulások keretében kerül sor, amelyek célja vagy hatása bizonyos termékek népszerűsítése, illetve ezek fogyasztóknak történő értékesítése, amennyiben ezeket az előírásokat fogyasztóvédelmi indokok igazolják. Az ilyen előírásoknak arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és nem tilthatják meg az említett értékesítési csatornákat. A tagállamok által elfogadott nemzeti előírások meghatározhatják például azt a napszakot, amelyben a fogyasztó kifejezett kérése hiányában nem engedélyezett a fogyasztók otthonának meglátogatása, vagy megtilthatják az ilyen látogatásokat abban az esetben, ha a fogyasztó látható módon jelezte, hogy nem tartja elfogadhatónak az ilyen látogatásokat, illetve meghatározhatják a fizetésre vonatkozó eljárást. Az ilyen előírások a 2011/83/EU irányelv által harmonizált területeken nagyobb védelmet biztosító szabályokat is tartalmazhatnak. A 2011/83/EU irányelvet tehát úgy kell módosítani, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára olyan nemzeti intézkedések elfogadását, amelyek hosszabb ideig biztosítanak lehetőséget az elállási jog érvényesítésére vagy eltérhetnek az elállási jog alóli konkrét kivételektől. A tagállamok számára elő kell írni, hogy az ebben a tekintetben elfogadott nemzeti előírásokról értesítsék a Bizottságot, amely az összes érdekelt fél számára elérhetővé teszi ezeket az információkat, valamint gondoskodik az ilyen intézkedések arányosságának és jogszerűségének nyomon követéséről.

| (56) | A kereskedő üzlethelyiségén kívül megrendezett események keretében folytatott agresszív vagy megtévesztő gyakorlatokat illetően a 2005/29/EK irányelv nem érinti a tagállamok által a kereskedők számára a letelepedésre vonatkozóan előírható feltételeket vagy engedélyeztetési rendszereket. Az említett irányelv nem érinti továbbá a nemzeti szerződési jogot és különösen a szerződések érvényességére, létrejöttére és joghatásaira vonatkozó szabályokat. A kereskedő üzlethelyiségén kívül megrendezett események keretében folytatott agresszív vagy megtévesztő gyakorlatok megtilthatók az említett irányelv 5–9. cikke alapján történő eseti értékelés nyomán. Ezen túlmenően az említett irányelv I. melléklete általános tiltást tartalmaz olyan gyakorlatokra vonatkozóan, amelyek keretében a kereskedő azt a benyomást kelti, hogy nem a szakmájával kapcsolatos célból jár el, illetve amelyek azt a benyomást keltik a fogyasztóban, hogy nem hagyhatja el a üzlethelyiséget, amíg a szerződés létre nem jött. A Bizottság felméri, hogy a jelenlegi szabályok megfelelő szintű védelmet biztosítanak-e a fogyasztók számára, illetve megfelelő eszközökkel látják-e el a tagállamokat ahhoz, hogy hatékonyan fellépjenek az ilyen gyakorlatokkal szemben. |
| --- | --- |

(56)

A kereskedő üzlethelyiségén kívül megrendezett események keretében folytatott agresszív vagy megtévesztő gyakorlatokat illetően a 2005/29/EK irányelv nem érinti a tagállamok által a kereskedők számára a letelepedésre vonatkozóan előírható feltételeket vagy engedélyeztetési rendszereket. Az említett irányelv nem érinti továbbá a nemzeti szerződési jogot és különösen a szerződések érvényességére, létrejöttére és joghatásaira vonatkozó szabályokat. A kereskedő üzlethelyiségén kívül megrendezett események keretében folytatott agresszív vagy megtévesztő gyakorlatok megtilthatók az említett irányelv 5–9. cikke alapján történő eseti értékelés nyomán. Ezen túlmenően az említett irányelv I. melléklete általános tiltást tartalmaz olyan gyakorlatokra vonatkozóan, amelyek keretében a kereskedő azt a benyomást kelti, hogy nem a szakmájával kapcsolatos célból jár el, illetve amelyek azt a benyomást keltik a fogyasztóban, hogy nem hagyhatja el a üzlethelyiséget, amíg a szerződés létre nem jött. A Bizottság felméri, hogy a jelenlegi szabályok megfelelő szintű védelmet biztosítanak-e a fogyasztók számára, illetve megfelelő eszközökkel látják-e el a tagállamokat ahhoz, hogy hatékonyan fellépjenek az ilyen gyakorlatokkal szemben.

| (57) | Ezen irányelv nem érinti a nemzeti szerződési jog azon vonatkozásait, amelyet ezen irányelv nem szabályoz. Ennélfogva ezen irányelv nem sértheti például a beleegyezés hiánya vagy az engedély nélküli kereskedelmi tevékenység esetében a szerződések megkötését vagy érvényességét szabályozó nemzeti szerződési jogot. |
| --- | --- |

(57)

Ezen irányelv nem érinti a nemzeti szerződési jog azon vonatkozásait, amelyet ezen irányelv nem szabályoz. Ennélfogva ezen irányelv nem sértheti például a beleegyezés hiánya vagy az engedély nélküli kereskedelmi tevékenység esetében a szerződések megkötését vagy érvényességét szabályozó nemzeti szerződési jogot.

| (58) | Annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok hozzáférhessenek a naprakész információkhoz a fogyasztói jogaikat és a bíróságon kívüli vitarendezési lehetőségeiket illetően, a Bizottság által kifejlesztendő egységes digitális kapunak a lehető legnagyobb mértékben felhasználóbarátnak, mobileszközökről használhatónak, könnyen elérhetőnek és mindenki, köztük a fogyatékossággal élők számára is kezelhetőnek kell lennie („mindenki számára történő tervezés”). |
| --- | --- |

(58)

Annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok hozzáférhessenek a naprakész információkhoz a fogyasztói jogaikat és a bíróságon kívüli vitarendezési lehetőségeiket illetően, a Bizottság által kifejlesztendő egységes digitális kapunak a lehető legnagyobb mértékben felhasználóbarátnak, mobileszközökről használhatónak, könnyen elérhetőnek és mindenki, köztük a fogyatékossággal élők számára is kezelhetőnek kell lennie („mindenki számára történő tervezés”).

| (59) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (17) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(59)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (17) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (60) | mivel az irányelv céljait, nevezetesen a fogyasztóvédelmi jog hatékonyabb végrehajtását és korszerűsítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a probléma egész Unióra kiterjedő jellege miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(60)

mivel az irányelv céljait, nevezetesen a fogyasztóvédelmi jog hatékonyabb végrehajtását és korszerűsítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a probléma egész Unióra kiterjedő jellege miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 93/13/EGK irányelv módosítása

A 93/13/EGK irányelvbe a következő cikk kerül beillesztésre:

„8b. cikk

(1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok az ilyen szankciókat olyan helyzetekre korlátozhatják, amikor a szerződéses feltételek a nemzeti jogban minden körülmények között kifejezetten tisztességtelennek minősülnek, vagy amikor egy eladó vagy szolgáltató továbbra is olyan szerződéses feltételeket alkalmaz, amelyekről egy a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban hozott jogerős határozat megállapította, hogy tisztességtelenek.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a szankciók kiszabása esetén adott esetben figyelembe veszik az alábbi indikatív, nem kimerítő jellegű feltételeket:

| a) | a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama;

| b) | az eladó vagy szolgáltató által tett intézkedések, amelyek a fogyasztók által elszenvedett kár csökkentésére vagy orvoslására irányulnak; |
| --- | --- |

b)

az eladó vagy szolgáltató által tett intézkedések, amelyek a fogyasztók által elszenvedett kár csökkentésére vagy orvoslására irányulnak;

| c) | az eladó vagy szolgáltató által korábban elkövetett bármely jogsértés; |
| --- | --- |

c)

az eladó vagy szolgáltató által korábban elkövetett bármely jogsértés;

| d) | az eladó vagy szolgáltató által a jogsértés révén elért pénzügyi előnyök vagy elkerült veszteségek, amennyiben a vonatkozó adatok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

d)

az eladó vagy szolgáltató által a jogsértés révén elért pénzügyi előnyök vagy elkerült veszteségek, amennyiben a vonatkozó adatok rendelkezésre állnak;

| e) | az eladóra vagy szolgáltatóra az ugyanazon jogsértésért más tagállamokban kiszabott szankciók a határokon átnyúló esetekben, amikor az ilyen szankciókra vonatkozó információk az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) által létrehozott mechanizmuson keresztül elérhetők; |
| --- | --- |

e)

az eladóra vagy szolgáltatóra az ugyanazon jogsértésért más tagállamokban kiszabott szankciók a határokon átnyúló esetekben, amikor az ilyen szankciókra vonatkozó információk az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) által létrehozott mechanizmuson keresztül elérhetők;

| f) | az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezők. |
| --- | --- |

f)

az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezők.

(4)   E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy ha az (EU) 2017/2394 rendelet 21. cikkének megfelelően szankciók kiszabására kerül sor, akkor azok magukban foglalják a pénzbírságok adminisztratív eljárások révén történő kiszabásának vagy a pénzbírság kiszabására irányuló jogi eljárások megindításának lehetőségét, vagy mindkettőt, azzal, hogy az ilyen pénzbírság maximális összege az eladó vagy szolgáltató által az érintett tagállamban vagy tagállamokban elért árbevétel legalább 4 %-ának felel meg.

(5)   Olyan esetekben, amikor a (4) bekezdéssel összhangban pénzbírságot kell kiszabni, de az eladó vagy szolgáltató éves árbevételére vonatkozó információ nem áll rendelkezésre, a tagállamok bevezetik a pénzbírság kiszabására vonatkozó lehetőséget, amelynek maximális összege legalább 2 millió EUR.

(6)   A tagállamok 2021. november 28-ig értesítik az (1) bekezdésben említett szabályokról és intézkedésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek a részére minden későbbi, ezeket érintő módosítást.

2. cikk

A 98/6/EK irányelv módosításai

A 98/6/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A szövegbe a következő cikk kerül beillesztésre:

  „6a. cikk

  (1)   Az árcsökkentés bejelentése esetében meg kell jelölni a korábbi, a kereskedő által az árcsökkentést megelőzően, meghatározott ideig alkalmazott árat.


  (2)   A korábbi ár a kereskedő által egy olyan időszakban alkalmazott legalacsonyabb árat jelenti, amely nem lehet rövidebb, mint az árcsökkentés alkalmazását megelőző 30 nap.


  (3)   A tagállamok ettől eltérő szabályokat állapíthatnak meg a romlandó vagy minőségüket rövid ideig megőrző árukra vonatkozóan.


  (4)   Amennyiben a termék 30 napnál rövidebb ideje van forgalomban, a tagállamok a (2) bekezdésben meghatározott időtartamnál rövidebb időtartamról is rendelkezhetnek.


  (5)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ha az árcsökkentés mértéke fokozatosan növekszik, akkor a korábbi ár az árcsökkentés első alkalmazása előtti, az árcsökkentés nélküli ár.” |
| --- | --- |

1.

A szövegbe a következő cikk kerül beillesztésre:

„6a. cikk

(1)   Az árcsökkentés bejelentése esetében meg kell jelölni a korábbi, a kereskedő által az árcsökkentést megelőzően, meghatározott ideig alkalmazott árat.

(2)   A korábbi ár a kereskedő által egy olyan időszakban alkalmazott legalacsonyabb árat jelenti, amely nem lehet rövidebb, mint az árcsökkentés alkalmazását megelőző 30 nap.

(3)   A tagállamok ettől eltérő szabályokat állapíthatnak meg a romlandó vagy minőségüket rövid ideig megőrző árukra vonatkozóan.

(4)   Amennyiben a termék 30 napnál rövidebb ideje van forgalomban, a tagállamok a (2) bekezdésben meghatározott időtartamnál rövidebb időtartamról is rendelkezhetnek.

(5)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ha az árcsökkentés mértéke fokozatosan növekszik, akkor a korábbi ár az árcsökkentés első alkalmazása előtti, az árcsökkentés nélküli ár.”

| 2. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk

  (1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.


  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a szankciók kiszabása esetén adott esetben figyelembe veszik az alábbi indikatív, nem kimerítő jellegű feltételeket:






  a) | a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama; |
| --- | --- | --- |

2.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

(1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a szankciók kiszabása esetén adott esetben figyelembe veszik az alábbi indikatív, nem kimerítő jellegű feltételeket:

a)

a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama;

| b) | a kereskedő által tett intézkedések, amelyek a fogyasztók által elszenvedett kár csökkentésére vagy orvoslására irányulnak; |
| --- | --- |

b)

a kereskedő által tett intézkedések, amelyek a fogyasztók által elszenvedett kár csökkentésére vagy orvoslására irányulnak;

| c) | a kereskedő által korábban elkövetett bármely jogsértés; |
| --- | --- |

c)

a kereskedő által korábban elkövetett bármely jogsértés;

| d) | a kereskedő által a jogsértés révén elért pénzügyi előnyök vagy elkerült veszteségek, amennyiben a vonatkozó adatok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

d)

a kereskedő által a jogsértés révén elért pénzügyi előnyök vagy elkerült veszteségek, amennyiben a vonatkozó adatok rendelkezésre állnak;

| e) | a kereskedőre az ugyanazon jogsértésért más tagállamokban kiszabott szankciók a határokon átnyúló esetekben, amikor az ilyen szankciókra vonatkozó információk az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) által létrehozott mechanizmuson keresztül elérhetők; |
| --- | --- |

e)

a kereskedőre az ugyanazon jogsértésért más tagállamokban kiszabott szankciók a határokon átnyúló esetekben, amikor az ilyen szankciókra vonatkozó információk az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) által létrehozott mechanizmuson keresztül elérhetők;

| f) | az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezők. |
| --- | --- |

f)

az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezők.

(3)   A tagállamok 2021. november 28-ig értesítik az (1) bekezdésben említett szabályokról és intézkedésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek a részére minden későbbi, ezeket érintő módosítást.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2394 rendelete (2017. december 12.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről és a 2006/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 1. o.).”
  "

*2

3. cikk

A 2005/29/EK irányelv módosításai

A 2005/29/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | „termék”: áru vagy szolgáltatás, ideértve az ingatlantulajdont, a digitális szolgáltatást és digitális tartalmat, valamint a jogokat és kötelezettségeket is;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

„termék”: áru vagy szolgáltatás, ideértve az ingatlantulajdont, a digitális szolgáltatást és digitális tartalmat, valamint a jogokat és kötelezettségeket is;”;

| b) | a szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „m) | „rangsorolás”: a termékek relatív kiemelése a kereskedők által bemutatott, megszervezett vagy közölt módon, tekintet nélkül az ilyen bemutatáshoz, szervezéshez vagy közléshez használt technológiai eszközökre; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„m)

„rangsorolás”: a termékek relatív kiemelése a kereskedők által bemutatott, megszervezett vagy közölt módon, tekintet nélkül az ilyen bemutatáshoz, szervezéshez vagy közléshez használt technológiai eszközökre;

| n) | „online piac”: olyan szolgáltatás, amely a kereskedő által vagy a kereskedő nevében működtetett szoftvert, többek között weboldalt, valamely weboldal egy részét vagy valamely alkalmazást alkalmaz, és amelynek révén a fogyasztók távollevők közötti szerződést köthetnek más kereskedőkkel vagy fogyasztókkal;”. |
| --- | --- |

n)

„online piac”: olyan szolgáltatás, amely a kereskedő által vagy a kereskedő nevében működtetett szoftvert, többek között weboldalt, valamely weboldal egy részét vagy valamely alkalmazást alkalmaz, és amelynek révén a fogyasztók távollevők közötti szerződést köthetnek más kereskedőkkel vagy fogyasztókkal;”.

| 2. | A 3. cikkben az (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a fogyasztók jogos érdekeit védő rendelkezéseket fogadjanak el az olyan agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokra vonatkozóan, amelyeket a kereskedő a fogyasztó otthonának kéretlen meglátogatásakor folytat, vagy amelyek keretében a kereskedő kirándulásokat szervez, amelyek célja vagy hatása bizonyos termékek népszerűsítése, illetve ezek fogyasztóknak történő értékesítése. Ezeknek a rendelkezéseknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és a fogyasztóvédelem szempontjából indokoltnak kell lenniük.


  (6)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az (5) bekezdés alapján elfogadott nemzeti jogszabályaikról, illetve ezek minden utólagos módosításáról. A Bizottság ezeket az információkat könnyen elérhetővé teszi a fogyasztók és a kereskedők számára egy külön weboldalon.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikkben az (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a fogyasztók jogos érdekeit védő rendelkezéseket fogadjanak el az olyan agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokra vonatkozóan, amelyeket a kereskedő a fogyasztó otthonának kéretlen meglátogatásakor folytat, vagy amelyek keretében a kereskedő kirándulásokat szervez, amelyek célja vagy hatása bizonyos termékek népszerűsítése, illetve ezek fogyasztóknak történő értékesítése. Ezeknek a rendelkezéseknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és a fogyasztóvédelem szempontjából indokoltnak kell lenniük.

(6)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az (5) bekezdés alapján elfogadott nemzeti jogszabályaikról, illetve ezek minden utólagos módosításáról. A Bizottság ezeket az információkat könnyen elérhetővé teszi a fogyasztók és a kereskedők számára egy külön weboldalon.”

| 3. | A 6. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „c) | azok a gyakorlatok, amelyek keretében egy árut az egyik tagállamban akként forgalmaznak, hogy az megegyezik egy más tagállamokban forgalmazott áruval, miközben az utóbbi áru összetételében vagy jellemzőiben jelentős eltérések vannak, kivéve, ha ezt jogszerű és objektív tényezők indokolják.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 6. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„c)

azok a gyakorlatok, amelyek keretében egy árut az egyik tagállamban akként forgalmaznak, hogy az megegyezik egy más tagállamokban forgalmazott áruval, miközben az utóbbi áru összetételében vagy jellemzőiben jelentős eltérések vannak, kivéve, ha ezt jogszerű és objektív tényezők indokolják.”

| 4. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a fizetés, a szállítás és a teljesítés feltételei, amennyiben azok eltérnek a szakmai gondosság által támasztott követelményektől;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a fizetés, a szállítás és a teljesítés feltételei, amennyiben azok eltérnek a szakmai gondosság által támasztott követelményektől;”;

| ii. | a bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „f) | az online piacokon kínált termékek esetében az, hogy a terméket kínáló harmadik fél kereskedő-e vagy sem, a harmadik fél által az online piac szolgáltatója számára adott nyilatkozat alapján.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„f)

az online piacokon kínált termékek esetében az, hogy a terméket kínáló harmadik fél kereskedő-e vagy sem, a harmadik fél által az online piac szolgáltatója számára adott nyilatkozat alapján.”;

| b) | a cikkbe a következő bekezdés kerül beillesztésre:

  „(4a)   Amikor a fogyasztók lehetőséget kapnak arra, hogy különböző kereskedők vagy fogyasztók által kínált termékek esetében kulcsszó, kifejezés vagy más lekérdezés alapján végezzenek keresést, függetlenül attól, hogy az ügyletet végül hol kötik meg, jelentősnek minősül a keresés eredményeit bemutató oldalról közvetlenül és könnyen elérhető online felület egy külön részén rendelkezésre bocsátott, azokra a fő paraméterekre vonatkozó általános információ, amelyek meghatározzák a fogyasztónak a keresés eredményeként megjelenített termékek rangsorát, valamint jelentősnek minősül e paraméterek más paraméterekkel szembeni relatív fontossága. Ez a bekezdés nem vonatkozik az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 2. cikkének 6. pontjában meghatározott onlinekeresőprogram-szolgáltatókra.


  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendelete (2019. június 20.) az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról (HL L 186., 2019.7.11., 57. o.);”;" |
| --- | --- |

b)

a cikkbe a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„(4a)   Amikor a fogyasztók lehetőséget kapnak arra, hogy különböző kereskedők vagy fogyasztók által kínált termékek esetében kulcsszó, kifejezés vagy más lekérdezés alapján végezzenek keresést, függetlenül attól, hogy az ügyletet végül hol kötik meg, jelentősnek minősül a keresés eredményeit bemutató oldalról közvetlenül és könnyen elérhető online felület egy külön részén rendelkezésre bocsátott, azokra a fő paraméterekre vonatkozó általános információ, amelyek meghatározzák a fogyasztónak a keresés eredményeként megjelenített termékek rangsorát, valamint jelentősnek minősül e paraméterek más paraméterekkel szembeni relatív fontossága. Ez a bekezdés nem vonatkozik az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 2. cikkének 6. pontjában meghatározott onlinekeresőprogram-szolgáltatókra.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendelete (2019. június 20.) az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról (HL L 186., 2019.7.11., 57. o.);”;"

*3

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(6)   „Amennyiben a kereskedő hozzáférést biztosít a termékek fogyasztói értékeléseihez, az arra vonatkozó információt, hogy a kereskedő biztosítja-e és hogyan, hogy a közzétett értékelések olyan fogyasztóktól származnak, akik a terméket ténylegesen használták vagy megvásárolták, jelentősnek kell tekinteni.”. |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)   „Amennyiben a kereskedő hozzáférést biztosít a termékek fogyasztói értékeléseihez, az arra vonatkozó információt, hogy a kereskedő biztosítja-e és hogyan, hogy a közzétett értékelések olyan fogyasztóktól származnak, akik a terméket ténylegesen használták vagy megvásárolták, jelentősnek kell tekinteni.”.

| (5) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „11a. cikk
  Jogorvoslat

  (1)   A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók számára arányos és hatékony jogorvoslati lehetőségeket kell biztosítani, ideértve a fogyasztó által elszenvedett károk megtérítését és adott esetben az árcsökkentést vagy a szerződés felmondását. Ezen jogorvoslatok alkalmazásának feltételeit és hatásait a tagállamok határozhatják meg. A tagállamok adott esetben figyelembe vehetik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat súlyosságát és jellegét, a fogyasztó által elszenvedett károkat és más releváns körülményeket.


  (2)   E jogorvoslatok nem érintik az uniós vagy a nemzeti jog alapján a fogyasztók számára rendelkezésre álló egyéb jogorvoslatok alkalmazását.” |
| --- | --- |

(5)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„11a. cikk

Jogorvoslat

(1)   A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok által megkárosított fogyasztók számára arányos és hatékony jogorvoslati lehetőségeket kell biztosítani, ideértve a fogyasztó által elszenvedett károk megtérítését és adott esetben az árcsökkentést vagy a szerződés felmondását. Ezen jogorvoslatok alkalmazásának feltételeit és hatásait a tagállamok határozhatják meg. A tagállamok adott esetben figyelembe vehetik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat súlyosságát és jellegét, a fogyasztó által elszenvedett károkat és más releváns körülményeket.

(2)   E jogorvoslatok nem érintik az uniós vagy a nemzeti jog alapján a fogyasztók számára rendelkezésre álló egyéb jogorvoslatok alkalmazását.”

| 6. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „13. cikk
  Szankciók

  (1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.


  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a szankciók kiszabása esetén adott esetben figyelembe veszik az alábbi indikatív, nem kimerítő jellegű feltételeket:






  a) | a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama; |
| --- | --- | --- |

6.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a szankciók kiszabása esetén adott esetben figyelembe veszik az alábbi indikatív, nem kimerítő jellegű feltételeket:

a)

a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama;

| b) | a kereskedő által tett intézkedések, amelyek a fogyasztók által elszenvedett kár csökkentésére vagy orvoslására irányulnak; |
| --- | --- |

b)

a kereskedő által tett intézkedések, amelyek a fogyasztók által elszenvedett kár csökkentésére vagy orvoslására irányulnak;

| c) | a kereskedő által korábban elkövetett bármely jogsértés; |
| --- | --- |

c)

a kereskedő által korábban elkövetett bármely jogsértés;

| d) | a kereskedő által a jogsértés révén elért pénzügyi előnyök vagy elkerült veszteségek, amennyiben a vonatkozó adatok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

d)

a kereskedő által a jogsértés révén elért pénzügyi előnyök vagy elkerült veszteségek, amennyiben a vonatkozó adatok rendelkezésre állnak;

| e) | a kereskedőre az ugyanazon jogsértésért más tagállamokban kiszabott szankciók a határokon átnyúló esetekben, amikor az ilyen szankciókra vonatkozó információk az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) által létrehozott mechanizmuson keresztül elérhetők; |
| --- | --- |

e)

a kereskedőre az ugyanazon jogsértésért más tagállamokban kiszabott szankciók a határokon átnyúló esetekben, amikor az ilyen szankciókra vonatkozó információk az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) által létrehozott mechanizmuson keresztül elérhetők;

| f) | az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezők. |
| --- | --- |

f)

az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezők.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy ha az (EU) 2017/2394 rendelet 21. cikkének megfelelően szankciókat kell kiszabni, azok magukban foglalják a pénzbírságok adminisztratív eljárások révén történő kiszabásának vagy a bírság kiszabására irányuló jogi eljárások megindításának lehetőségét, vagy mindkettőt, azzal, hogy az ilyen pénzbírság maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban elért árbevétel legalább 4 %-ának felel meg. Az említett rendelet sérelme nélkül a nemzeti alkotmánnyal kapcsolatos okokból a tagállamok a bírságok kiszabását a következőkre korlátozhatják:

| a) | az ezen irányelv 6., 7., 8. 9. cikkének és I. mellékletének megsértése, valamint |
| --- | --- |

a)

az ezen irányelv 6., 7., 8. 9. cikkének és I. mellékletének megsértése, valamint

| b) | a kereskedő által továbbra is folytatott olyan kereskedelmi gyakorlat, amelyről az illetékes nemzeti hatóság vagy bíróság megállapította, hogy tisztességtelen, ha az említett kereskedelmi gyakorlat nem minősül az a) pontban említett jogsértésnek. |
| --- | --- |

b)

a kereskedő által továbbra is folytatott olyan kereskedelmi gyakorlat, amelyről az illetékes nemzeti hatóság vagy bíróság megállapította, hogy tisztességtelen, ha az említett kereskedelmi gyakorlat nem minősül az a) pontban említett jogsértésnek.

(4)   Olyan esetekben, amikor a (3) bekezdéssel összhangban pénzbírságot kell kiszabni, de a kereskedő éves árbevételére vonatkozó információ nem áll rendelkezésre, a tagállamok bevezetik a pénzbírság kiszabására vonatkozó lehetőséget, amelynek maximális összege legalább 2 millió EUR.

(5)   A tagállamok 2021. november 28-ig értesítik az (1) bekezdésben említett szabályokról és intézkedésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek a részére minden későbbi, ezeket érintő módosítást.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2394 rendelete (2017. december 12.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről és a 2006/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 1. o.).”
  "

*4

| 7. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a következő pont kerül beillesztésre:






  „11a. | A keresési eredmények megadása a fogyasztó online keresési lekérdezése alapján, anélkül, hogy egyértelműen felfednék a fizetett hirdetéseket vagy a kifejezetten a termékeknek a keresési eredmények közötti magasabb rangsorolását célzó fizetést.”; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a következő pont kerül beillesztésre:

„11a.

A keresési eredmények megadása a fogyasztó online keresési lekérdezése alapján, anélkül, hogy egyértelműen felfednék a fizetett hirdetéseket vagy a kifejezetten a termékeknek a keresési eredmények közötti magasabb rangsorolását célzó fizetést.”;

| b) | a következő pontok kerülnek beillesztésre:






  „23a. | Rendezvényekre szóló jegyek viszonteladása fogyasztók részére, ha a kereskedő azokat automatizált eszközökkel vásárolta meg, hogy megkerülje az egy személy által megvásárolható jegyek számára vonatkozó korlátozásokat vagy a jegyvásárlásra alkalmazandó bármely más szabályt. |
| --- | --- | --- |

b)

a következő pontok kerülnek beillesztésre:

„23a.

Rendezvényekre szóló jegyek viszonteladása fogyasztók részére, ha a kereskedő azokat automatizált eszközökkel vásárolta meg, hogy megkerülje az egy személy által megvásárolható jegyek számára vonatkozó korlátozásokat vagy a jegyvásárlásra alkalmazandó bármely más szabályt.

| 23b. | Annak állítása, hogy a termék értékelését olyan fogyasztók nyújtották be, akik ténylegesen használták vagy megvásárolták a terméket, anélkül, hogy észszerű és arányos lépésekre kerülne sor annak ellenőrzésére, hogy az értékelések ilyen fogyasztóktól származnak. |
| --- | --- |

23b.

Annak állítása, hogy a termék értékelését olyan fogyasztók nyújtották be, akik ténylegesen használták vagy megvásárolták a terméket, anélkül, hogy észszerű és arányos lépésekre kerülne sor annak ellenőrzésére, hogy az értékelések ilyen fogyasztóktól származnak.

| 23c. | A termékek népszerűsítése érdekében valótlan fogyasztói értékelések vagy ajánlások benyújtása, illetve más jogi vagy természetes személy megbízása ezzel, vagy fogyasztói értékelések vagy közösségi médiában történő ajánlások valótlan bemutatása.” |
| --- | --- |

23c.

A termékek népszerűsítése érdekében valótlan fogyasztói értékelések vagy ajánlások benyújtása, illetve más jogi vagy természetes személy megbízása ezzel, vagy fogyasztói értékelések vagy közösségi médiában történő ajánlások valótlan bemutatása.”

4. cikk

A 2011/83/EU irányelv módosításai

A 2011/83/EU irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk első bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | „áru”: az (EU) 2019/771 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*5) 2. cikkének (5) pontjában meghatározott áru; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk első bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

„áru”: az (EU) 2019/771 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*5) 2. cikkének (5) pontjában meghatározott áru;

*5

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/771 irányelve (2019. május 20.) az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól, az (EU) 2017/2394 rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról, valamint az 1999/44/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 136., 2019.5.22., 28. o.).”;"

*5

| b) | a következő pont kerül beillesztésre:






  „4a. | „személyes adat”: az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 4. cikke 1. pontjában meghatározott személyes adatok; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő pont kerül beillesztésre:

„4a.

„személyes adat”: az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 4. cikke 1. pontjában meghatározott személyes adatok;

*6

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).”;"

*6

| c) | az 5. és 6. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „5. | „adásvételi szerződés”: bármely olyan szerződés, amelynek értelmében a kereskedő átruházza vagy vállalja, hogy átruházza a fogyasztóra valamely áru tulajdonjogát, ideértve az árukra és szolgáltatásokra egyaránt vonatkozó adásvételi szerződéseket; |
| --- | --- | --- |

c)

az 5. és 6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.

„adásvételi szerződés”: bármely olyan szerződés, amelynek értelmében a kereskedő átruházza vagy vállalja, hogy átruházza a fogyasztóra valamely áru tulajdonjogát, ideértve az árukra és szolgáltatásokra egyaránt vonatkozó adásvételi szerződéseket;

| 6. | „szolgáltatási szerződés”: az adásvételi szerződéstől eltérő bármely olyan szerződés, amelynek alapján a kereskedő a fogyasztó részére szolgáltatást nyújt vagy szolgáltatás nyújtását vállalja, ideértve a digitális szolgáltatásokat is”; |
| --- | --- |

6.

„szolgáltatási szerződés”: az adásvételi szerződéstől eltérő bármely olyan szerződés, amelynek alapján a kereskedő a fogyasztó részére szolgáltatást nyújt vagy szolgáltatás nyújtását vállalja, ideértve a digitális szolgáltatásokat is”;

| d) | a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „11. | „digitális tartalom”: az (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*7) 2. cikkének (1) pontjában meghatározott digitális tartalom; |
| --- | --- | --- |

d)

a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

„11.

„digitális tartalom”: az (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*7) 2. cikkének (1) pontjában meghatározott digitális tartalom;

*7

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/770 irányelve (2019. május 20.) a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések egyes vonatkozásairól (HL L 136., 2019.5.22., 1. o.).”;"

*7

| e) | a szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „16. | „digitális szolgáltatás”: az (EU) 2019/770 irányelv 2. cikkének 2. pontjában meghatározott digitális szolgáltatás; |
| --- | --- | --- |

e)

a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„16.

„digitális szolgáltatás”: az (EU) 2019/770 irányelv 2. cikkének 2. pontjában meghatározott digitális szolgáltatás;

| 17. | „online piac”: olyan szolgáltatás, amely a kereskedő által vagy a kereskedő nevében működtetett szoftvert, többek között weboldalt, valamely weboldal egy részét vagy valamely alkalmazást alkalmaz, és amelynek révén a fogyasztók távollevők közötti szerződést köthetnek más kereskedőkkel vagy fogyasztókkal; |
| --- | --- |

17.

„online piac”: olyan szolgáltatás, amely a kereskedő által vagy a kereskedő nevében működtetett szoftvert, többek között weboldalt, valamely weboldal egy részét vagy valamely alkalmazást alkalmaz, és amelynek révén a fogyasztók távollevők közötti szerződést köthetnek más kereskedőkkel vagy fogyasztókkal;

| 18. | „online piac szolgáltatója”: bármely olyan kereskedő, aki/amely online piacot biztosít a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

18.

„online piac szolgáltatója”: bármely olyan kereskedő, aki/amely online piacot biztosít a fogyasztók számára;

| 19. | „kompatibilitás”: az (EU) 2019/770 irányelv 2. cikkének 10. pontjában meghatározott kompatibilitás; |
| --- | --- |

19.

„kompatibilitás”: az (EU) 2019/770 irányelv 2. cikkének 10. pontjában meghatározott kompatibilitás;

| 20. | „funkcionalitás”: az (EU) 2019/770 irányelv 2. cikkének 11. pontjában meghatározott funkcionalitás; |
| --- | --- |

20.

„funkcionalitás”: az (EU) 2019/770 irányelv 2. cikkének 11. pontjában meghatározott funkcionalitás;

| 21. | „interoperabilitás”: az (EU) 2019/770 irányelv 2. cikkének 12. pontjában meghatározott interoperabilitás.” |
| --- | --- |

21.

„interoperabilitás”: az (EU) 2019/770 irányelv 2. cikkének 12. pontjában meghatározott interoperabilitás.”

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Ezen irányelv – az irányelv rendelkezései által meghatározott feltételek szerint és mértékben – kereskedők és fogyasztók között kötött bármely szerződésekre alkalmazandó, amikor a fogyasztó kifizeti vagy vállalja, hogy kifizeti az árat. Ezen irányelv víz, gáz, villamos energia vagy távfűtés – akár közszolgáltatók általi – szolgáltatására vonatkozó szerződésekre alkalmazandó, amennyiben e termékeket szerződés alapján biztosítják.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ezen irányelv – az irányelv rendelkezései által meghatározott feltételek szerint és mértékben – kereskedők és fogyasztók között kötött bármely szerződésekre alkalmazandó, amikor a fogyasztó kifizeti vagy vállalja, hogy kifizeti az árat. Ezen irányelv víz, gáz, villamos energia vagy távfűtés – akár közszolgáltatók általi – szolgáltatására vonatkozó szerződésekre alkalmazandó, amennyiben e termékeket szerződés alapján biztosítják.”;

| b) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:

  „1a.   Ez az irányelv abban az esetben is alkalmazandó, ha a kereskedő nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalmat szolgáltat vagy digitális szolgáltatást nyújt vagy vállalja, hogy nyújt a fogyasztó részére, a fogyasztó pedig személyes adatokat szolgáltat vagy ilyen adatok szolgáltatását vállalja a kereskedő részére, kivéve, ha a fogyasztó által szolgáltatott személyes adatokat a kereskedő kizárólag az ezen irányelvnek megfelelő, nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom vagy digitális szolgáltatás biztosításának vagy a kereskedőre vonatkozó jogi követelményeknek való megfelelés lehetővé tétele céljából kezeli, és a kereskedő semmilyen más célból nem kezeli ezeket az adatokat.”; |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„1a.   Ez az irányelv abban az esetben is alkalmazandó, ha a kereskedő nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalmat szolgáltat vagy digitális szolgáltatást nyújt vagy vállalja, hogy nyújt a fogyasztó részére, a fogyasztó pedig személyes adatokat szolgáltat vagy ilyen adatok szolgáltatását vállalja a kereskedő részére, kivéve, ha a fogyasztó által szolgáltatott személyes adatokat a kereskedő kizárólag az ezen irányelvnek megfelelő, nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom vagy digitális szolgáltatás biztosításának vagy a kereskedőre vonatkozó jogi követelményeknek való megfelelés lehetővé tétele céljából kezeli, és a kereskedő semmilyen más célból nem kezeli ezeket az adatokat.”;

| c) | a (3) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a k) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „k) | amelyek tárgya személyszállítási szolgáltatás, kivéve a 8. cikk (2) bekezdését, valamint a 19., 21. és 22. cikket;”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a k) pont helyébe a következő szöveg lép:

„k)

amelyek tárgya személyszállítási szolgáltatás, kivéve a 8. cikk (2) bekezdését, valamint a 19., 21. és 22. cikket;”;

| ii. | a következő ponttal egészül ki:






  „n) | a végrehajtás vagy jogi felhatalmazás alapján értékesített áruk.”. |
| --- | --- | --- |

ii.

a következő ponttal egészül ki:

„n)

a végrehajtás vagy jogi felhatalmazás alapján értékesített áruk.”.

| 3. | Az 5. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | az áruk, digitális tartalmak és digitális szolgáltatások megfelelőségének szavatolására vonatkozó jogszabályi kötelezettség fennállására irányuló emlékeztetésen túl adott esetben az értékesítés utáni szolgáltatások és a jótállás megléte és feltételei;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

az áruk, digitális tartalmak és digitális szolgáltatások megfelelőségének szavatolására vonatkozó jogszabályi kötelezettség fennállására irányuló emlékeztetésen túl adott esetben az értékesítés utáni szolgáltatások és a jótállás megléte és feltételei;”;

| b) | a g) és a h) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | adott esetben a digitális elemeket tartalmazó áruk, digitális tartalmak és digitális szolgáltatások működése, beleértve az alkalmazandó műszaki védelmi intézkedéseket is; |
| --- | --- | --- |

b)

a g) és a h) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

adott esetben a digitális elemeket tartalmazó áruk, digitális tartalmak és digitális szolgáltatások működése, beleértve az alkalmazandó műszaki védelmi intézkedéseket is;

| h) | adott esetben a digitális elemeket tartalmazó áruk, a digitális tartalom és digitális szolgáltatás bármilyen olyan vonatkozó kompatibilitása és interoperabilitása, amelynek a kereskedő tudatában van vagy észszerűen elvárható tőle, hogy tudatában legyen.”. |
| --- | --- |

h)

adott esetben a digitális elemeket tartalmazó áruk, a digitális tartalom és digitális szolgáltatás bármilyen olyan vonatkozó kompatibilitása és interoperabilitása, amelynek a kereskedő tudatában van vagy észszerűen elvárható tőle, hogy tudatában legyen.”.

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a kereskedő letelepedési helyének postai címe, valamint telefonszáma és e-mail-címe; ezenkívül ha a kereskedő megad egyéb online kommunikációs eszközöket is, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztó tartós adathordozón megőrizhesse a kereskedővel folytatott írásbeli kommunikációt, beleértve az ilyen levelezés dátumát és időpontját is, az információnak tartalmaznia kell az ilyen egyéb eszközök adatait is; minden ilyen, a kereskedő által biztosított kommunikációs eszköz célja, hogy segítségével a fogyasztó gyorsan és hatékonyan kapcsolatba tudjon lépni a kereskedővel; adott esetben a kereskedő tájékoztatást nyújt annak a kereskedőnek a postai címéről és azonosító adatairól is, akinek a nevében eljár.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a kereskedő letelepedési helyének postai címe, valamint telefonszáma és e-mail-címe; ezenkívül ha a kereskedő megad egyéb online kommunikációs eszközöket is, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztó tartós adathordozón megőrizhesse a kereskedővel folytatott írásbeli kommunikációt, beleértve az ilyen levelezés dátumát és időpontját is, az információnak tartalmaznia kell az ilyen egyéb eszközök adatait is; minden ilyen, a kereskedő által biztosított kommunikációs eszköz célja, hogy segítségével a fogyasztó gyorsan és hatékonyan kapcsolatba tudjon lépni a kereskedővel; adott esetben a kereskedő tájékoztatást nyújt annak a kereskedőnek a postai címéről és azonosító adatairól is, akinek a nevében eljár.”;

| ii. | a következő pont kerül beillesztésre:






  „ea) | adott esetben, hogy az ár automatizált döntéshozatal alapján személyre szabott;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a következő pont kerül beillesztésre:

„ea)

adott esetben, hogy az ár automatizált döntéshozatal alapján személyre szabott;”;

| iii. | az l) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „l) | az áru, digitális tartalom és digitális szolgáltatás megfelelőségének szavatolására vonatkozó jogszabályi kötelezettség fennállására irányuló emlékeztető;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

az l) pont helyébe a következő szöveg lép:

„l)

az áru, digitális tartalom és digitális szolgáltatás megfelelőségének szavatolására vonatkozó jogszabályi kötelezettség fennállására irányuló emlékeztető;”;

| iv. | az r) és az s) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „r) | adott esetben a digitális elemeket tartalmazó áruk, digitális tartalmak és digitális szolgáltatások működése, beleértve az alkalmazandó műszaki védelmi intézkedéseket is; |
| --- | --- | --- |

iv.

az r) és az s) pont helyébe a következő szöveg lép:

„r)

adott esetben a digitális elemeket tartalmazó áruk, digitális tartalmak és digitális szolgáltatások működése, beleértve az alkalmazandó műszaki védelmi intézkedéseket is;

| s) | adott esetben a digitális elemeket tartalmazó áruk, a digitális tartalom és digitális szolgáltatás bármilyen vonatkozó kompatibilitása és interoperabilitása, amelynek a kereskedő tudatában van vagy észszerűen elvárható tőle, hogy tudatában legyen.”; |
| --- | --- |

s)

adott esetben a digitális elemeket tartalmazó áruk, a digitális tartalom és digitális szolgáltatás bármilyen vonatkozó kompatibilitása és interoperabilitása, amelynek a kereskedő tudatában van vagy észszerűen elvárható tőle, hogy tudatában legyen.”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az e cikk (1) bekezdésének h), i) és j) pontjában említett információt az I. melléklet A. részében meghatározott elállási mintatájékoztató útján is meg lehet adni. A kereskedő teljesíti az e cikk (1) bekezdésének h), i) és j) pontjában meghatározott tájékoztatási követelményeket, ha a fogyasztó rendelkezésére bocsátja e tájékoztató megfelelően kitöltött példányát. Az I. melléklet A. részében meghatározott elállási mintatájékoztatóban szereplő 14 napos elállási időszakra vonatkozó hivatkozásokat 30 napos elállási időszakra vonatkozó hivatkozások váltják fel, amennyiben a tagállamok a 9. cikk (1a) bekezdésével összhangban szabályokat fogadtak el.”. |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az e cikk (1) bekezdésének h), i) és j) pontjában említett információt az I. melléklet A. részében meghatározott elállási mintatájékoztató útján is meg lehet adni. A kereskedő teljesíti az e cikk (1) bekezdésének h), i) és j) pontjában meghatározott tájékoztatási követelményeket, ha a fogyasztó rendelkezésére bocsátja e tájékoztató megfelelően kitöltött példányát. Az I. melléklet A. részében meghatározott elállási mintatájékoztatóban szereplő 14 napos elállási időszakra vonatkozó hivatkozásokat 30 napos elállási időszakra vonatkozó hivatkozások váltják fel, amennyiben a tagállamok a 9. cikk (1a) bekezdésével összhangban szabályokat fogadtak el.”.

| 5. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „6a. cikk
  Az online piacokon kötött szerződésekre vonatkozó egyedi kiegészítő tájékoztatási követelmények

  (1)   Mielőtt a fogyasztó számára kötelezővé válna egy online piaci távollévők közötti szerződés vagy bármilyen kapcsolódó ajánlat, az online piac szolgáltatója, a 2005/29/EK irányelv sérelme nélkül, világos és érthető nyelven, az alkalmazott távközlő eszközöknek megfelelő módon tájékoztatást nyújt a fogyasztó számára az alábbiakról:






  a) | az ajánlatokat bemutató oldalról közvetlenül és könnyen elérhető online felület egy külön részén rendelkezésre bocsátott általános információ a fogyasztó számára a keresési lekérdezése nyomán megjelenő ajánlatok rangsorolását meghatározó fő paraméterekről a 2005/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének m) pontjában meghatározottak szerint, valamint e paraméterek más paraméterekhez viszonyított jelentősége; |
| --- | --- | --- |

5.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Az online piacokon kötött szerződésekre vonatkozó egyedi kiegészítő tájékoztatási követelmények

(1)   Mielőtt a fogyasztó számára kötelezővé válna egy online piaci távollévők közötti szerződés vagy bármilyen kapcsolódó ajánlat, az online piac szolgáltatója, a 2005/29/EK irányelv sérelme nélkül, világos és érthető nyelven, az alkalmazott távközlő eszközöknek megfelelő módon tájékoztatást nyújt a fogyasztó számára az alábbiakról:

a)

az ajánlatokat bemutató oldalról közvetlenül és könnyen elérhető online felület egy külön részén rendelkezésre bocsátott általános információ a fogyasztó számára a keresési lekérdezése nyomán megjelenő ajánlatok rangsorolását meghatározó fő paraméterekről a 2005/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének m) pontjában meghatározottak szerint, valamint e paraméterek más paraméterekhez viszonyított jelentősége;

| b) | az, hogy az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél kereskedőnek minősül-e, az említett harmadik fél által az online piac szolgáltatója felé tett nyilatkozat alapján; |
| --- | --- |

b)

az, hogy az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél kereskedőnek minősül-e, az említett harmadik fél által az online piac szolgáltatója felé tett nyilatkozat alapján;

| c) | az, hogy amennyiben az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél nem kereskedő, az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokból eredő fogyasztói jogok nem alkalmazhatók a szerződésre; |
| --- | --- |

c)

az, hogy amennyiben az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél nem kereskedő, az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokból eredő fogyasztói jogok nem alkalmazhatók a szerződésre;

| d) | adott esetben az, hogy a szerződéssel kapcsolatos kötelezettségek hogyan oszlanak meg az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél és az online piac szolgáltatója között, és hogy ez az információ nem érinti azokat a felelősségeket, amelyek az online piac szolgáltatójára vagy a harmadik fél kereskedőre hárulnak a szerződéssel kapcsolatban más uniós vagy nemzeti jog szerint. |
| --- | --- |

d)

adott esetben az, hogy a szerződéssel kapcsolatos kötelezettségek hogyan oszlanak meg az árukat, szolgáltatásokat vagy digitális tartalmat kínáló harmadik fél és az online piac szolgáltatója között, és hogy ez az információ nem érinti azokat a felelősségeket, amelyek az online piac szolgáltatójára vagy a harmadik fél kereskedőre hárulnak a szerződéssel kapcsolatban más uniós vagy nemzeti jog szerint.

(2)   A 2000/31/EK irányelv sérelme nélkül ez a cikk nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy további tájékoztatási követelményeket írjanak elő az online piacok szolgáltatói számára. Ezeknek a rendelkezéseknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és a fogyasztóvédelem szempontjából indokoltnak kell lenniük.”

| 6. | A 7. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Amennyiben a fogyasztó azt akarja, hogy a szolgáltatás teljesítése, illetve a víz-, gáz- vagy villamosenergia-szolgáltatás – amennyiben azokat nem korlátozott térfogatban vagy meghatározott mennyiségben kínálják értékesítésre – vagy távfűtési szolgáltatás a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított elállási időszakon belül kezdődjön meg, és a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára, a kereskedőnek kérnie kell, hogy a fogyasztó erre vonatkozó kifejezett kérelmét tartós adathordozón nyújtsa be, és kérnie kell a fogyasztótól annak tudomásul vételét, hogy miután a kereskedő teljes mértékben teljesítette a szerződést, a fogyasztónak a továbbiakban nem lesz joga a szerződéstől való elállásra.” |
| --- | --- |

6.

A 7. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben a fogyasztó azt akarja, hogy a szolgáltatás teljesítése, illetve a víz-, gáz- vagy villamosenergia-szolgáltatás – amennyiben azokat nem korlátozott térfogatban vagy meghatározott mennyiségben kínálják értékesítésre – vagy távfűtési szolgáltatás a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított elállási időszakon belül kezdődjön meg, és a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára, a kereskedőnek kérnie kell, hogy a fogyasztó erre vonatkozó kifejezett kérelmét tartós adathordozón nyújtsa be, és kérnie kell a fogyasztótól annak tudomásul vételét, hogy miután a kereskedő teljes mértékben teljesítette a szerződést, a fogyasztónak a továbbiakban nem lesz joga a szerződéstől való elállásra.”

| 7. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Ha a szerződést olyan távközlő eszköz alkalmazásával kötik meg, amelyen az információk megjelenítésére korlátozott hely vagy idő áll rendelkezésre, az ilyen szerződés megkötése előtt a kereskedő az alkalmazott eszköz útján közli legalább az áru vagy szolgáltatás lényeges tulajdonságaira, a kereskedő azonosító adataira, a teljes árra, az elállási jogra, a szerződés időtartamára és – amennyiben a szerződés határozatlan időre szól – a szerződés felmondásának feltételeire vonatkozó, a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), e), h) és o) pontjában említett, szerződéskötést megelőző információkat, a h) pontban említett és az I. melléklet B. részében meghatározott elállásinyilakozat-minta kivételével. A 6. cikk (1) bekezdésében említett további információkat, köztük az elállásinyilatkozat-mintát a kereskedő megfelelő módon, e cikk (1) bekezdésével összhangban bocsátja a fogyasztó rendelkezésére.”; |
| --- | --- | --- |

7.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Ha a szerződést olyan távközlő eszköz alkalmazásával kötik meg, amelyen az információk megjelenítésére korlátozott hely vagy idő áll rendelkezésre, az ilyen szerződés megkötése előtt a kereskedő az alkalmazott eszköz útján közli legalább az áru vagy szolgáltatás lényeges tulajdonságaira, a kereskedő azonosító adataira, a teljes árra, az elállási jogra, a szerződés időtartamára és – amennyiben a szerződés határozatlan időre szól – a szerződés felmondásának feltételeire vonatkozó, a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), e), h) és o) pontjában említett, szerződéskötést megelőző információkat, a h) pontban említett és az I. melléklet B. részében meghatározott elállásinyilakozat-minta kivételével. A 6. cikk (1) bekezdésében említett további információkat, köztük az elállásinyilatkozat-mintát a kereskedő megfelelő módon, e cikk (1) bekezdésével összhangban bocsátja a fogyasztó rendelkezésére.”;

| b) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   Amennyiben a fogyasztó azt akarja, hogy a szolgáltatás teljesítése, illetve a víz-, gáz- vagy villamosenergia-szolgáltatás – amennyiben azokat nem korlátozott térfogatban vagy meghatározott mennyiségben kínálják értékesítésre – vagy távfűtési szolgáltatás a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított elállási időszakon belül kezdődjön meg, és a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára, a kereskedőnek kérnie kell, hogy a fogyasztó erre vonatkozó kifejezett kérelmet nyújtson be, és kérnie kell a fogyasztótól annak tudomásul vételét” hogy miután a kereskedő teljes mértékben teljesítette a szerződést, a fogyasztónak a továbbiakban nem lesz joga a szerződéstől való elállásra.”. |
| --- | --- |

b)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   Amennyiben a fogyasztó azt akarja, hogy a szolgáltatás teljesítése, illetve a víz-, gáz- vagy villamosenergia-szolgáltatás – amennyiben azokat nem korlátozott térfogatban vagy meghatározott mennyiségben kínálják értékesítésre – vagy távfűtési szolgáltatás a 9. cikk (2) bekezdésében megállapított elállási időszakon belül kezdődjön meg, és a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára, a kereskedőnek kérnie kell, hogy a fogyasztó erre vonatkozó kifejezett kérelmet nyújtson be, és kérnie kell a fogyasztótól annak tudomásul vételét” hogy miután a kereskedő teljes mértékben teljesítette a szerződést, a fogyasztónak a továbbiakban nem lesz joga a szerződéstől való elállásra.”.

| 8. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szövegbe a következő bekezdés kerül beillesztésre:

  „(1a)   A fogyasztók jogos érdekeinek az agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokkal szembeni védelme céljából a tagállamok elfogadhatnak olyan szabályokat, amelyek szerint az (1) bekezdésben említett 14 napos elállási időszakot 30 napra hosszabbítják meg azon szerződések esetében, amelyeket egy kereskedő által a fogyasztó otthonában tett kéretlen látogatások vagy egy kereskedő által szervezett olyan kirándulások keretében kötöttek, amelyek célja vagy hatása termékek fogyasztók számára történő népszerűsítése vagy értékesítése volt. Ezeknek a szabályoknak arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és a fogyasztóvédelem szempontjából indokoltnak kell lenniük.”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szövegbe a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„(1a)   A fogyasztók jogos érdekeinek az agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokkal szembeni védelme céljából a tagállamok elfogadhatnak olyan szabályokat, amelyek szerint az (1) bekezdésben említett 14 napos elállási időszakot 30 napra hosszabbítják meg azon szerződések esetében, amelyeket egy kereskedő által a fogyasztó otthonában tett kéretlen látogatások vagy egy kereskedő által szervezett olyan kirándulások keretében kötöttek, amelyek célja vagy hatása termékek fogyasztók számára történő népszerűsítése vagy értékesítése volt. Ezeknek a szabályoknak arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és a fogyasztóvédelem szempontjából indokoltnak kell lenniük.”;

| b) | a (2) bekezdés bevezető szövegrésze helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A 10. cikk sérelme nélkül az e cikk (1) bekezdésében említett elállási időszak az alábbiaktól számított 14 nap vagy – amennyiben a tagállamok az e cikk (1a) bekezdésével összhangban szabályokat fogadtak el – 30 nap elteltével jár le:”. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés bevezető szövegrésze helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 10. cikk sérelme nélkül az e cikk (1) bekezdésében említett elállási időszak az alábbiaktól számított 14 nap vagy – amennyiben a tagállamok az e cikk (1a) bekezdésével összhangban szabályokat fogadtak el – 30 nap elteltével jár le:”.

| 9. | A 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Amennyiben a kereskedő a 9. cikk (2) bekezdésében említett naptól számított 12 hónapon belül megadta a fogyasztónak az e cikk (1) bekezdésében előírt tájékoztatást, az elállási időszak az azon napot követő 14 nap vagy – amennyiben a tagállamok a 9. cikk (1a) bekezdésével összhangban szabályokat fogadtak el – 30 nap elteltével jár le, amelyen a fogyasztó megkapta ezen tájékoztatást.” |
| --- | --- |

9.

A 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben a kereskedő a 9. cikk (2) bekezdésében említett naptól számított 12 hónapon belül megadta a fogyasztónak az e cikk (1) bekezdésében előírt tájékoztatást, az elállási időszak az azon napot követő 14 nap vagy – amennyiben a tagállamok a 9. cikk (1a) bekezdésével összhangban szabályokat fogadtak el – 30 nap elteltével jár le, amelyen a fogyasztó megkapta ezen tájékoztatást.”

| 10. | A 13. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(4)   A fogyasztó személyes adatainak tekintetében a kereskedő eleget tesz az (EU) 2016/679 rendelet szerint alkalmazandó kötelezettségeknek.


  (5)   A kereskedő tartózkodik a fogyasztó által szolgáltatott vagy létrehozott, a kereskedő által biztosított digitális tartalom vagy digitális szolgáltatás használata során keletkezett, személyes adatoktól eltérő bármely tartalom felhasználásától, kivéve, ha az ilyen tartalom:






  a) | a kereskedő által szolgáltatott digitális tartalom vagy nyújtott digitális szolgáltatás kontextusán kívül nem használható; |
| --- | --- | --- |

10.

A 13. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   A fogyasztó személyes adatainak tekintetében a kereskedő eleget tesz az (EU) 2016/679 rendelet szerint alkalmazandó kötelezettségeknek.

(5)   A kereskedő tartózkodik a fogyasztó által szolgáltatott vagy létrehozott, a kereskedő által biztosított digitális tartalom vagy digitális szolgáltatás használata során keletkezett, személyes adatoktól eltérő bármely tartalom felhasználásától, kivéve, ha az ilyen tartalom:

a)

a kereskedő által szolgáltatott digitális tartalom vagy nyújtott digitális szolgáltatás kontextusán kívül nem használható;

| b) | kizárólag a fogyasztónak a kereskedő által biztosított digitális tartalom vagy digitális szolgáltatás felhasználása során végzett tevékenységére vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

kizárólag a fogyasztónak a kereskedő által biztosított digitális tartalom vagy digitális szolgáltatás felhasználása során végzett tevékenységére vonatkozik;

| c) | a kereskedő által más adatokkal összevonásra került, és nem lehet, vagy csak aránytalan erőfeszítéssel lehetne azt szétválasztani; vagy |
| --- | --- |

c)

a kereskedő által más adatokkal összevonásra került, és nem lehet, vagy csak aránytalan erőfeszítéssel lehetne azt szétválasztani; vagy

| d) | a fogyasztó által más személyekkel közösen került előállításra, és azt más fogyasztók továbbra is használhatják. |
| --- | --- |

d)

a fogyasztó által más személyekkel közösen került előállításra, és azt más fogyasztók továbbra is használhatják.

(6)   Az (5) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett helyzeteket kivéve a kereskedő a fogyasztó kérésére a fogyasztó rendelkezésére bocsát minden olyan, a személyes adatoktól különböző tartalmat, amelyet a fogyasztó a kereskedő által biztosított digitális tartalom vagy digitális szolgáltatás használata során szolgáltatott vagy hozott létre.

(7)   A fogyasztó jogosult ezeket a digitális tartalmakat ingyenesen, a kereskedő részéről mindennemű akadályoztatás nélkül, észszerű időn belül, általánosan használt és géppel olvasható adatformátumban lehívni.

(8)   A szerződéstől való elállás esetén a kereskedő megakadályozhatja, hogy a fogyasztó tovább használja a digitális tartalmat, illetve a digitális szolgáltatást, különösen oly módon, hogy a digitális tartalmat, illetve a digitális szolgáltatást – a (6) bekezdés sérelme nélkül – a fogyasztó számára hozzáférhetetlenné teszi, vagy letiltja a fogyasztó felhasználói fiókját.”

| 11. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szövegbe a következő bekezdés kerül beillesztésre:

  „(2a)   A szerződéstől való elállás esetén a fogyasztó tartózkodik a digitális tartalom vagy a digitális szolgáltatás használatától és ezek elérhetővé tételétől harmadik felek számára.”; |
| --- | --- | --- |

11.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szövegbe a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„(2a)   A szerződéstől való elállás esetén a fogyasztó tartózkodik a digitális tartalom vagy a digitális szolgáltatás használatától és ezek elérhetővé tételétől harmadik felek számára.”;

| b) | a (4) bekezdés b) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | a fogyasztó előzetesen nem járult hozzá kifejezetten ahhoz, hogy a teljesítés a 9. cikkben említett 14 vagy 30 napos időszak letelte előtt megkezdődjön;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés b) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

a fogyasztó előzetesen nem járult hozzá kifejezetten ahhoz, hogy a teljesítés a 9. cikkben említett 14 vagy 30 napos időszak letelte előtt megkezdődjön;”.

| 12. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az első bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | szolgáltatási szerződések esetében a szolgáltatás maradéktalan teljesítése után, azonban ha a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára, csak akkor, ha a teljesítés a fogyasztó kifejezett előzetes beleegyezésével és annak a fogyasztó általi tudomásulvételével kezdődött meg, hogy elveszíti elállási jogát, amint a kereskedő maradéktalanul teljesítette a szerződést;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

12.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

az első bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

szolgáltatási szerződések esetében a szolgáltatás maradéktalan teljesítése után, azonban ha a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára, csak akkor, ha a teljesítés a fogyasztó kifejezett előzetes beleegyezésével és annak a fogyasztó általi tudomásulvételével kezdődött meg, hogy elveszíti elállási jogát, amint a kereskedő maradéktalanul teljesítette a szerződést;”;

| ii. | az m) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „m) | nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések, ha a teljesítés elkezdődött, és amennyiben a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára, amennyiben:






  i. | az elállási időszakon belüli teljesítést a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdték meg; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

az m) pont helyébe a következő szöveg lép:

„m)

nem tárgyi adathordozón rögzített digitális tartalom szolgáltatására vonatkozó szerződések, ha a teljesítés elkezdődött, és amennyiben a szerződés fizetési kötelezettséget keletkeztet a fogyasztó számára, amennyiben:

i.

az elállási időszakon belüli teljesítést a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdték meg;

| ii. | a fogyasztó tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát; és |
| --- | --- |

ii.

a fogyasztó tudomásul vette, hogy ezáltal elveszíti elállási jogát; és

| iii. | a kereskedő visszaigazolást adott a 7. cikk (2) bekezdésének vagy a 8. cikk (7) bekezdésének megfelelően.”; |
| --- | --- |

iii.

a kereskedő visszaigazolást adott a 7. cikk (2) bekezdésének vagy a 8. cikk (7) bekezdésének megfelelően.”;

| b) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „A fogyasztók jogos érdekeinek az agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokkal szembeni védelme céljából a tagállamok eltérhetnek az elállási jognak az első bekezdés a), b), c) és e) pontjában meghatározott kivételeitől azon szerződések esetében, amelyeket egy kereskedő által a fogyasztó otthonában tett kéretlen látogatások vagy egy kereskedő által szervezett olyan kirándulások keretében kötöttek, amelyek célja vagy hatása termékek fogyasztók számára történő népszerűsítése vagy értékesítése volt. Ezeknek a rendelkezéseknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és a fogyasztóvédelem szempontjából indokoltnak kell lenniük.
  Azon szolgáltatási szerződések esetében, amelyek fizetési kötelezettséget keletkeztetnek a fogyasztó számára, és amennyiben a fogyasztó kifejezetten kérte a kereskedőtől a javítás céljából történő látogatást, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a fogyasztó elveszíti az elállási jogot a szolgáltatás teljeskörű teljesítését követően, feltéve ha a teljesítés a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdődött.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A fogyasztók jogos érdekeinek az agresszív vagy megtévesztő marketing- vagy értékesítési gyakorlatokkal szembeni védelme céljából a tagállamok eltérhetnek az elállási jognak az első bekezdés a), b), c) és e) pontjában meghatározott kivételeitől azon szerződések esetében, amelyeket egy kereskedő által a fogyasztó otthonában tett kéretlen látogatások vagy egy kereskedő által szervezett olyan kirándulások keretében kötöttek, amelyek célja vagy hatása termékek fogyasztók számára történő népszerűsítése vagy értékesítése volt. Ezeknek a rendelkezéseknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és a fogyasztóvédelem szempontjából indokoltnak kell lenniük.

Azon szolgáltatási szerződések esetében, amelyek fizetési kötelezettséget keletkeztetnek a fogyasztó számára, és amennyiben a fogyasztó kifejezetten kérte a kereskedőtől a javítás céljából történő látogatást, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a fogyasztó elveszíti az elállási jogot a szolgáltatás teljeskörű teljesítését követően, feltéve ha a teljesítés a fogyasztó előzetes kifejezett hozzájárulásával kezdődött.”

| 13. | A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „24. cikk
  Szankciók

  (1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.


  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a szankciók kiszabása tekintetében adott esetben figyelembe veszik az alábbi indikatív, nem kimerítő jellegű feltételeket:






  a) | a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama; |
| --- | --- | --- |

13.

A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„24. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a szankciók kiszabása tekintetében adott esetben figyelembe veszik az alábbi indikatív, nem kimerítő jellegű feltételeket:

a)

a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama;

| b) | a kereskedő által tett intézkedések, amelyek a fogyasztók által elszenvedett kár csökkentésére vagy orvoslására irányulnak; |
| --- | --- |

b)

a kereskedő által tett intézkedések, amelyek a fogyasztók által elszenvedett kár csökkentésére vagy orvoslására irányulnak;

| c) | a kereskedő által korábban elkövetett bármely jogsértés; |
| --- | --- |

c)

a kereskedő által korábban elkövetett bármely jogsértés;

| d) | a kereskedő által a jogsértés révén elért pénzügyi előnyök vagy elkerült veszteségek, amennyiben a vonatkozó adatok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

d)

a kereskedő által a jogsértés révén elért pénzügyi előnyök vagy elkerült veszteségek, amennyiben a vonatkozó adatok rendelkezésre állnak;

| e) | a kereskedőre az ugyanazon jogsértésért más tagállamokban kiszabott szankciók a határokon átnyúló esetekben, amikor az ilyen szankciókra vonatkozó információk az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*8) által létrehozott mechanizmuson keresztül elérhetők; |
| --- | --- |

e)

a kereskedőre az ugyanazon jogsértésért más tagállamokban kiszabott szankciók a határokon átnyúló esetekben, amikor az ilyen szankciókra vonatkozó információk az (EU) 2017/2394 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*8) által létrehozott mechanizmuson keresztül elérhetők;

| f) | az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezők. |
| --- | --- |

f)

az eset körülményeire alkalmazható minden egyéb súlyosító vagy enyhítő tényezők.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy ha az (EU) 2017/2394 rendelet 21. cikkének megfelelően szankciók kiszabására kerül sor, akkor azok magukban foglalják a pénzbírságok adminisztratív eljárások révén történő kiszabásának vagy a pénzbírság kiszabására irányuló jogi eljárások megindításának lehetőségét, vagy mindkettőt, azzal, hogy az ilyen pénzbírság maximális összege a kereskedő által az érintett tagállamban vagy tagállamokban elért árbevétel legalább 4 %-ának felel meg.

(4)   Olyan esetekben, amikor a (3) bekezdéssel összhangban pénzbírságot kell kiszabni, de a kereskedő éves árbevételére vonatkozó információ nem áll rendelkezésre, a tagállamok bevezetik a pénzbírság kiszabására vonatkozó lehetőséget, amelynek maximális összege legalább 2 millió EUR.

(5)   A tagállamok 2021. november 28-ig értesítik az (1) bekezdésben említett szabályokról és intézkedésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek a részére minden későbbi, ezeket érintő módosítást.

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2394 rendelete (2017. december 12.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről és a 2006/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 1. o.).”
  "

*8

| 14. | A 29. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Amennyiben valamely tagállam él a 3. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk (7) bekezdésében, a 6. cikk (8) bekezdésében, a 7. cikk (4) bekezdésében, a 8. cikk (6) bekezdésében, a 9. cikk (1a) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében és a 16. cikk második és harmadik bekezdésében foglalt szabályozási lehetőségek bármelyikével, úgy arról, valamint a későbbi változásokról 2021. november 28-ig tájékoztatja a Bizottságot.” |
| --- | --- |

14.

A 29. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amennyiben valamely tagállam él a 3. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk (7) bekezdésében, a 6. cikk (8) bekezdésében, a 7. cikk (4) bekezdésében, a 8. cikk (6) bekezdésében, a 9. cikk (1a) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében és a 16. cikk második és harmadik bekezdésében foglalt szabályozási lehetőségek bármelyikével, úgy arról, valamint a későbbi változásokról 2021. november 28-ig tájékoztatja a Bizottságot.”

| 15. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az A. rész a következőképpen módosul:






  i. | Az „Elállási jog” alatti harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Ha Ön elállási jogát gyakorolni kívánja, az e szerződéstől való elállásra vonatkozó döntéséről egyértelmű nyilatkozatban (postán vagy e-mailben küldött levél útján) értesítenie kell bennünket [2]. Ön felhasználhatja a mellékletben található elállásinyilatkozat-mintát, ez azonban nem kötelező. [3]”; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az A. rész a következőképpen módosul:

i.

Az „Elállási jog” alatti harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ha Ön elállási jogát gyakorolni kívánja, az e szerződéstől való elállásra vonatkozó döntéséről egyértelmű nyilatkozatban (postán vagy e-mailben küldött levél útján) értesítenie kell bennünket [2]. Ön felhasználhatja a mellékletben található elállásinyilatkozat-mintát, ez azonban nem kötelező. [3]”;

| ii. | A „Kiegészítési útmutató” szövegrész alatti 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „[2.] Illessze be az Ön nevét, postai címét, telefonszámát és e-mail-címét.”; |
| --- | --- |

ii.

A „Kiegészítési útmutató” szövegrész alatti 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„[2.] Illessze be az Ön nevét, postai címét, telefonszámát és e-mail-címét.”;

| b) | a B. pontban az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Címzett: [ide a kereskedőnek saját nevét, postai címét és e-mail-címét kell beillesztenie]:”. |
| --- | --- |

b)

a B. pontban az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Címzett: [ide a kereskedőnek saját nevét, postai címét és e-mail-címét kell beillesztenie]:”.

5. cikk

A fogyasztói jogokról való tájékoztatás

A Bizottság biztosítja, hogy a fogyasztói jogaikkal vagy a peren kívüli vitarendezéssel kapcsolatos információkat kereső polgárok használhassanak egy online belépési pontot, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (18) által létrehozott egységes digitális kapun keresztül, amelynek segítségével:

18

| a) | világos, érthető és könnyen hozzáférhető módon juthatnak az uniós fogyasztói jogaikról szóló naprakész információkhoz; valamint |
| --- | --- |

a)

világos, érthető és könnyen hozzáférhető módon juthatnak az uniós fogyasztói jogaikról szóló naprakész információkhoz; valamint

| b) | az érintett felektől függően panaszt nyújthatnak be az 524/2013/EU rendelet által létrehozott online vitarendezési platformon, valamint az Európai Fogyasztói Központok Hálózatának illetékes központjához. |
| --- | --- |

b)

az érintett felektől függően panaszt nyújthatnak be az 524/2013/EU rendelet által létrehozott online vitarendezési platformon, valamint az Európai Fogyasztói Központok Hálózatának illetékes központjához.

6. cikk

A Bizottság jelentése és felülvizsgálat

2024. május 28-ig a Bizottság jelentést nyújt be ezen irányelv alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentésnek különösen tartalmaznia kell ezen irányelv rendelkezéseinek értékelését a következők tekintetében:

| a) | a kereskedő üzlethelyiségeitől eltérő helyen szervezett rendezvények; valamint |
| --- | --- |

a)

a kereskedő üzlethelyiségeitől eltérő helyen szervezett rendezvények; valamint

| b) | az azonosként forgalmazott, de összetételében vagy jellemzőiben jelentősen eltérésekkel rendelkező áruk esete, beleértve azt is, hogy ezekben az esetekben szigorúbb követelmények szükségesek-e, többek között a 2005/29/EK irányelv I. mellékletében történő betiltás, valamint hogy szükségesek-e részletesebb rendelkezések az áruk megkülönböztetésével kapcsolatos információkról. |
| --- | --- |

b)

az azonosként forgalmazott, de összetételében vagy jellemzőiben jelentősen eltérésekkel rendelkező áruk esete, beleértve azt is, hogy ezekben az esetekben szigorúbb követelmények szükségesek-e, többek között a 2005/29/EK irányelv I. mellékletében történő betiltás, valamint hogy szükségesek-e részletesebb rendelkezések az áruk megkülönböztetésével kapcsolatos információkról.

E jelentéshez szükség esetén jogalkotási javaslatot kell csatolni.

7. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok 2021. november 28-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

A rendelkezéseket 2022. május 28-tól alkalmazni kezdik.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

9. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2019. november 27-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  HL C 440., 2018.12.6., 66. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. április 17-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. november 8-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/22/EK irányelve (2009. április 23.) a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról (HL L 110., 2009.5.1., 30. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/6/EK irányelve (1998. február 16.) a fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről (HL L 80., 1998.3.18., 27. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2394 rendelete (2017. december 12.) a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről és a 2006/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 93/13/EGK irányelve (1993. április 5.) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről (HL L 95., 1993.4.21., 29. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendelete (2019. június 20.) az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról (HL L 186., 2019.7.11., 57. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/943 irányelve (2016. június 8.) a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről (HL L 157., 2016.6.15., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 524/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói online vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/302 rendelete (2018. február 28.) a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról (HL L 60. I, 2018.3.2., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/770 irányelve (2019. május 20.) a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések egyes vonatkozásairól (HL L 136., 2019.5.22., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

16

(17)  
  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

18

---

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/29

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/2162 IRÁNYELVE

(2019. november 27.)

a fedezett kötvények kibocsátásáról és a fedezett kötvények közfelügyeletéről, továbbá a 2009/65/EK és a 2014/59/EU irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 52. cikkének (4) bekezdése meglehetősen általánosan határozza meg a fedezett kötvények strukturális elemeire vonatkozó követelményeket. Ezek a követelmények csupán azt írják elő, hogy a fedezett kötvényeket olyan hitelintézetnek kell kibocsátania, amelynek székhelye valamely tagállamban található, és hogy a fedezett kötvényeknek különleges közfelügyelet és kettős fedezeti mechanizmus hatálya alá kell tartozniuk. A nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozások sokkal részletesebben foglalkoznak ezekkel a kérdésekkel. Az említett nemzeti keretszabályozások további strukturális rendelkezéseket is tartalmaznak, különösen a fedezeti halmaz összetétele, az eszközök elfogadhatósági kritériumai, az eszközök összevonására (halmazosítására) vonatkozó lehetőség, az átláthatósági és jelentéstételi kötelezettségek, valamint a likviditási kockázat mérséklésére vonatkozó szabályok tekintetében. A tagállamok szabályozási megközelítései érdemben is eltérnek. Több tagállamban nincs is fedezett kötvényekre vonatkozó külön nemzeti keretszabályozás. Következésképpen az uniós jogban egyelőre nincsenek meghatározva azok a fő strukturális elemek, amelyeket az Unióban kibocsátott fedezett kötvényeknek teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 52. cikkének (4) bekezdése meglehetősen általánosan határozza meg a fedezett kötvények strukturális elemeire vonatkozó követelményeket. Ezek a követelmények csupán azt írják elő, hogy a fedezett kötvényeket olyan hitelintézetnek kell kibocsátania, amelynek székhelye valamely tagállamban található, és hogy a fedezett kötvényeknek különleges közfelügyelet és kettős fedezeti mechanizmus hatálya alá kell tartozniuk. A nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozások sokkal részletesebben foglalkoznak ezekkel a kérdésekkel. Az említett nemzeti keretszabályozások további strukturális rendelkezéseket is tartalmaznak, különösen a fedezeti halmaz összetétele, az eszközök elfogadhatósági kritériumai, az eszközök összevonására (halmazosítására) vonatkozó lehetőség, az átláthatósági és jelentéstételi kötelezettségek, valamint a likviditási kockázat mérséklésére vonatkozó szabályok tekintetében. A tagállamok szabályozási megközelítései érdemben is eltérnek. Több tagállamban nincs is fedezett kötvényekre vonatkozó külön nemzeti keretszabályozás. Következésképpen az uniós jogban egyelőre nincsenek meghatározva azok a fő strukturális elemek, amelyeket az Unióban kibocsátott fedezett kötvényeknek teljesíteniük kell.

| (2) | Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 129. cikke további feltételekkel bővítette a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében említett, a tőkekövetelmények tekintetében kedvezményes kezelésben részesüléshez szükséges feltételek körét, amelyek lehetővé teszik a hitelintézeteknek, hogy kevesebb tőkét kelljen tartaniuk a fedezett kötvényekbe való befektetések esetén, mint más eszközökbe való befektetések esetén. E további követelmények az Unión belül növelik ugyan a fedezett kötvényekre vonatkozó harmonizáció mértékét, de konkrét céljuk azon feltételek meghatározása, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a fedezettkötvény-befektetők az említett kedvezményes kezelésben részesülhessenek, és ezek a követelmények az 575/2013/EU rendelet keretén kívül nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(2)

Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 129. cikke további feltételekkel bővítette a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében említett, a tőkekövetelmények tekintetében kedvezményes kezelésben részesüléshez szükséges feltételek körét, amelyek lehetővé teszik a hitelintézeteknek, hogy kevesebb tőkét kelljen tartaniuk a fedezett kötvényekbe való befektetések esetén, mint más eszközökbe való befektetések esetén. E további követelmények az Unión belül növelik ugyan a fedezett kötvényekre vonatkozó harmonizáció mértékét, de konkrét céljuk azon feltételek meghatározása, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a fedezettkötvény-befektetők az említett kedvezményes kezelésben részesülhessenek, és ezek a követelmények az 575/2013/EU rendelet keretén kívül nem alkalmazhatók.

| (3) | A 2009/65/EK irányelvben szereplő fogalommeghatározást más uniós jogi aktusok, mint például az (EU) 2015/35 (5) és az (EU) 2015/61 (6) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet, valamint a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) is referenciaként használja azon fedezett kötvények azonosítása céljából, amelyek részesülnek az említett jogi aktusok alapján a fedezettkötvény-befektetők számára nyújtott kedvezményes kezelésben. E jogi aktusok azonban céljuknak és tárgyi hatályuknak megfelelően eltérő megfogalmazással élnek, és így nem egységes a „fedezett kötvény” fogalmának használata. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/65/EK irányelvben szereplő fogalommeghatározást más uniós jogi aktusok, mint például az (EU) 2015/35 (5) és az (EU) 2015/61 (6) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet, valamint a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) is referenciaként használja azon fedezett kötvények azonosítása céljából, amelyek részesülnek az említett jogi aktusok alapján a fedezettkötvény-befektetők számára nyújtott kedvezményes kezelésben. E jogi aktusok azonban céljuknak és tárgyi hatályuknak megfelelően eltérő megfogalmazással élnek, és így nem egységes a „fedezett kötvény” fogalmának használata.

| (4) | Alapjában véve a fedezett kötvények kezelése az ilyen kötvényekbe való befektetés feltételei tekintetében harmonizáltnak tekinthető. A fedezett kötvények kibocsátásának feltételei tekintetében azonban hiányzik az uniós szintű harmonizáció, ami több következménnyel is jár. Először is, a kedvezményes kezelés egyaránt alkalmazható olyan különböző eszközökre, amelyek jellege, valamint kockázati szintje és befektetővédelmi szintje eltér. Másodszor, a nemzeti keretszabályozások közötti különbségek vagy egy ilyen keret hiánya és a „fedezett kötvény” közösen elfogadott fogalommeghatározásának hiánya akadályokat képezhet a fedezett kötvények valóban integrált egységes piacának kialakítása előtt. Harmadszor, a nemzeti szabályok által előírt biztosítékok különbségei kockázatokat teremthetnek a pénzügyi stabilitás tekintetében, mert a különböző szintű befektetővédelmet nyújtó fedezett kötvények az egész Unióban megvásárolhatók, és azokra az 575/2013/EU rendelet és más uniós jogi aktusok alapján kedvezményes kezelés alkalmazható. |
| --- | --- |

(4)

Alapjában véve a fedezett kötvények kezelése az ilyen kötvényekbe való befektetés feltételei tekintetében harmonizáltnak tekinthető. A fedezett kötvények kibocsátásának feltételei tekintetében azonban hiányzik az uniós szintű harmonizáció, ami több következménnyel is jár. Először is, a kedvezményes kezelés egyaránt alkalmazható olyan különböző eszközökre, amelyek jellege, valamint kockázati szintje és befektetővédelmi szintje eltér. Másodszor, a nemzeti keretszabályozások közötti különbségek vagy egy ilyen keret hiánya és a „fedezett kötvény” közösen elfogadott fogalommeghatározásának hiánya akadályokat képezhet a fedezett kötvények valóban integrált egységes piacának kialakítása előtt. Harmadszor, a nemzeti szabályok által előírt biztosítékok különbségei kockázatokat teremthetnek a pénzügyi stabilitás tekintetében, mert a különböző szintű befektetővédelmet nyújtó fedezett kötvények az egész Unióban megvásárolhatók, és azokra az 575/2013/EU rendelet és más uniós jogi aktusok alapján kedvezményes kezelés alkalmazható.

| (5) | A nemzeti keretszabályozások egyes szempontjai bizonyos bevált módszerek alapján történő harmonizálásának az Unióban biztosítania kell a jól működő fedezettkötvény-piacok zavartalan és folyamatos fejlődését, illetve korlátoznia kell a pénzügyi stabilitás potenciális kockázatait és sebezhetőségét. Az ilyen, elveken alapuló harmonizációnak közös alapot kell teremtenie a fedezett kötvények unióbeli kibocsátásához. A harmonizációval minden tagállamnak létre kell hoznia fedezettkötvény-keretszabályozását, aminek azokban a tagállamokban is elő kellene segítenie a fedezettkötvény-piacok fejlődését, ahol egyetlen ilyen piac sem létezik. Az ilyen piac stabil finanszírozási forrást kínálna a hitelintézeteknek, amelyek így megfizethetőbb jelzáloghiteleket nyújthatnának a fogyasztók és a vállalkozások számára, és alternatív, biztonságos befektetéseket kínálhatnának a befektetők számára. |
| --- | --- |

(5)

A nemzeti keretszabályozások egyes szempontjai bizonyos bevált módszerek alapján történő harmonizálásának az Unióban biztosítania kell a jól működő fedezettkötvény-piacok zavartalan és folyamatos fejlődését, illetve korlátoznia kell a pénzügyi stabilitás potenciális kockázatait és sebezhetőségét. Az ilyen, elveken alapuló harmonizációnak közös alapot kell teremtenie a fedezett kötvények unióbeli kibocsátásához. A harmonizációval minden tagállamnak létre kell hoznia fedezettkötvény-keretszabályozását, aminek azokban a tagállamokban is elő kellene segítenie a fedezettkötvény-piacok fejlődését, ahol egyetlen ilyen piac sem létezik. Az ilyen piac stabil finanszírozási forrást kínálna a hitelintézeteknek, amelyek így megfizethetőbb jelzáloghiteleket nyújthatnának a fogyasztók és a vállalkozások számára, és alternatív, biztonságos befektetéseket kínálhatnának a befektetők számára.

| (6) | Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) a hitelintézetek finanszírozásáról szóló, 2012. december 20-i ajánlásában (8) arra kérte a nemzeti illetékes hatóságokat és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Bankhatóság) (EBH), hogy azonosítsák a fedezett kötvényekkel kapcsolatos bevált módszereket, és mozdítsák elő a nemzeti keretszabályozások harmonizációját. A testület azt ajánlotta továbbá, hogy az EBH koordinálja a nemzeti illetékes hatóságok intézkedéseit, különösen a fedezeti halmazok minősége és elkülönítése, a fedezett kötvények csődtávolisága, a fedezeti halmazokat érintő eszköz- és kötelezettségkockázatok, valamint a fedezeti halmazok összetételének közzététele tekintetében. Az ajánlás ezenkívül felszólította az EBH-t, hogy az EBH által megállapított bevált módszerek alapján két éven át kövesse nyomon a fedezett kötvények piacának működését annak érdekében, hogy értékelje a további jogalkotás szükségességét, és ennek megfelelően tegyen jelentést az ERKT-nak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) a hitelintézetek finanszírozásáról szóló, 2012. december 20-i ajánlásában (8) arra kérte a nemzeti illetékes hatóságokat és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai Bankhatóság) (EBH), hogy azonosítsák a fedezett kötvényekkel kapcsolatos bevált módszereket, és mozdítsák elő a nemzeti keretszabályozások harmonizációját. A testület azt ajánlotta továbbá, hogy az EBH koordinálja a nemzeti illetékes hatóságok intézkedéseit, különösen a fedezeti halmazok minősége és elkülönítése, a fedezett kötvények csődtávolisága, a fedezeti halmazokat érintő eszköz- és kötelezettségkockázatok, valamint a fedezeti halmazok összetételének közzététele tekintetében. Az ajánlás ezenkívül felszólította az EBH-t, hogy az EBH által megállapított bevált módszerek alapján két éven át kövesse nyomon a fedezett kötvények piacának működését annak érdekében, hogy értékelje a további jogalkotás szükségességét, és ennek megfelelően tegyen jelentést az ERKT-nak és a Bizottságnak.

| (7) | A Bizottság 2013 decemberében az 575/2013/EU rendelet 503. cikkének (1) bekezdése alapján tanácsot kért az EBH-tól. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2013 decemberében az 575/2013/EU rendelet 503. cikkének (1) bekezdése alapján tanácsot kért az EBH-tól.

| (8) | Az EBH a 2012. december 20-i ERKT-ajánlásra és a Bizottság 2013. decemberi tanácskérésére válaszul adott 2014. július 1-jei véleményét kísérő jelentésben a nemzeti jogi, szabályozói és felügyeleti fedezettkötvény-keretszabályozások fokozott konvergenciáját ajánlotta, hogy ezzel is előmozdítsa a fedezett kötvények egységes kedvezményes kockázatisúly-kezelését az Unióban. |
| --- | --- |

(8)

Az EBH a 2012. december 20-i ERKT-ajánlásra és a Bizottság 2013. decemberi tanácskérésére válaszul adott 2014. július 1-jei véleményét kísérő jelentésben a nemzeti jogi, szabályozói és felügyeleti fedezettkötvény-keretszabályozások fokozott konvergenciáját ajánlotta, hogy ezzel is előmozdítsa a fedezett kötvények egységes kedvezményes kockázatisúly-kezelését az Unióban.

| (9) | Az EBH az ERKT ajánlásának megfelelően a megállapított bevált módszerek alapján két éven át nyomon követte a fedezett kötvények piacának működését. Az EBH az említett nyomon követés alapján 2016. december 20-án benyújtotta a fedezett kötvényekről szóló második véleményét és jelentését az ERKT-nak, a Tanácsnak és a Bizottságnak (10). Az említett jelentés megállapította, hogy az Unióban a fedezett kötvények egységesebb fogalommeghatározása és szabályozási kezelése érdekében további harmonizációra van szükség. A jelentés megállapította azt is, hogy a harmonizációnak az egyes tagállamokban már létező jól működő piacokra kell épülnie. |
| --- | --- |

(9)

Az EBH az ERKT ajánlásának megfelelően a megállapított bevált módszerek alapján két éven át nyomon követte a fedezett kötvények piacának működését. Az EBH az említett nyomon követés alapján 2016. december 20-án benyújtotta a fedezett kötvényekről szóló második véleményét és jelentését az ERKT-nak, a Tanácsnak és a Bizottságnak (10). Az említett jelentés megállapította, hogy az Unióban a fedezett kötvények egységesebb fogalommeghatározása és szabályozási kezelése érdekében további harmonizációra van szükség. A jelentés megállapította azt is, hogy a harmonizációnak az egyes tagállamokban már létező jól működő piacokra kell épülnie.

| (10) | Fedezett kötvényeket hagyományosan hitelintézetek bocsátanak ki. A fedezett kötvények lényegi célja, hogy hitelekhez nyújtson forrást, a hitelintézetek egyik alapvető tevékenysége pedig a széleskörű hitelezés. Ennek megfelelően annak érdekében, hogy a fedezett kötvények az uniós jog értelmében kedvezményes kezelésben részesülhessenek, azokat csak hitelintézetek bocsáthatják ki. |
| --- | --- |

(10)

Fedezett kötvényeket hagyományosan hitelintézetek bocsátanak ki. A fedezett kötvények lényegi célja, hogy hitelekhez nyújtson forrást, a hitelintézetek egyik alapvető tevékenysége pedig a széleskörű hitelezés. Ennek megfelelően annak érdekében, hogy a fedezett kötvények az uniós jog értelmében kedvezményes kezelésben részesülhessenek, azokat csak hitelintézetek bocsáthatják ki.

| (11) | A fedezettkötvény-kibocsátás hitelintézetek számára való fenntartása biztosítja, hogy a kibocsátók megfelelő tudással rendelkezzenek a fedezeti halmazban lévő kölcsönökkel kapcsolatos hitelkockázat kezeléséhez. Biztosítja továbbá, hogy a kibocsátókra olyan tőkekövetelmények vonatkozzanak, amelyek védik a befektetőket a kettős fedezeti mechanizmus révén, amely lehetővé teszi a befektetők és a származtatott ügylet partnere számára, hogy a fedezett kötvény kibocsátójával és a fedezeti eszközökkel szemben egyaránt érvényesíthessék követeléseiket. A fedezettkötvény-kibocsátás hitelintézetek számára való fenntartása így tehát biztosítja, hogy a fedezett kötvények a jövőben is biztonságos és hatékony finanszírozási eszközök lehessenek, vagyis hozzájárul a befektetők védelméhez és a pénzügyi stabilitáshoz, ami fontos közérdekű szakpolitikai célkitűzés. Ez a jól működő nemzeti piacok által alkalmazott megközelítésnek is megfelel, amely csak hitelintézetek számára engedélyezi a fedezett kötvények kibocsátását. |
| --- | --- |

(11)

A fedezettkötvény-kibocsátás hitelintézetek számára való fenntartása biztosítja, hogy a kibocsátók megfelelő tudással rendelkezzenek a fedezeti halmazban lévő kölcsönökkel kapcsolatos hitelkockázat kezeléséhez. Biztosítja továbbá, hogy a kibocsátókra olyan tőkekövetelmények vonatkozzanak, amelyek védik a befektetőket a kettős fedezeti mechanizmus révén, amely lehetővé teszi a befektetők és a származtatott ügylet partnere számára, hogy a fedezett kötvény kibocsátójával és a fedezeti eszközökkel szemben egyaránt érvényesíthessék követeléseiket. A fedezettkötvény-kibocsátás hitelintézetek számára való fenntartása így tehát biztosítja, hogy a fedezett kötvények a jövőben is biztonságos és hatékony finanszírozási eszközök lehessenek, vagyis hozzájárul a befektetők védelméhez és a pénzügyi stabilitáshoz, ami fontos közérdekű szakpolitikai célkitűzés. Ez a jól működő nemzeti piacok által alkalmazott megközelítésnek is megfelel, amely csak hitelintézetek számára engedélyezi a fedezett kötvények kibocsátását.

| (12) | Célszerű ezért, hogy az uniós jog alapján csak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézetek bocsáthassanak ki fedezett kötvényeket. A szakosított jelzálog-hitelintézeteket az jellemzi, hogy a lakosságtól nem betéteket gyűjtenek, hanem más visszafizetendő pénzeszközöket, és mint ilyenek, a „hitelintézet” 575/2013/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározása alá tartoznak. Az alkalmazandó nemzeti jog által megengedett kiegészítő tevékenységek sérelme nélkül a szakosított jelzáloghitel-intézetek olyan intézmények, amelyek csak jelzálog- és közszektor-hitelezési tevékenységet végeznek, ideértve a más hitelintézetektől vásárolt hitelek finanszírozását is. Az ezen irányelv fő célja, hogy a befektetők magas szintű védelme érdekében termékkövetelmények és a hitelintézetekre vonatkozó egyedi termékfelügyelet megállapításával szabályozza azokat a feltételeket, amelyek alapján a hitelintézetek finanszírozási eszközként szolgáló fedezett kötvényeket bocsáthatnak ki. |
| --- | --- |

(12)

Célszerű ezért, hogy az uniós jog alapján csak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézetek bocsáthassanak ki fedezett kötvényeket. A szakosított jelzálog-hitelintézeteket az jellemzi, hogy a lakosságtól nem betéteket gyűjtenek, hanem más visszafizetendő pénzeszközöket, és mint ilyenek, a „hitelintézet” 575/2013/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározása alá tartoznak. Az alkalmazandó nemzeti jog által megengedett kiegészítő tevékenységek sérelme nélkül a szakosított jelzáloghitel-intézetek olyan intézmények, amelyek csak jelzálog- és közszektor-hitelezési tevékenységet végeznek, ideértve a más hitelintézetektől vásárolt hitelek finanszírozását is. Az ezen irányelv fő célja, hogy a befektetők magas szintű védelme érdekében termékkövetelmények és a hitelintézetekre vonatkozó egyedi termékfelügyelet megállapításával szabályozza azokat a feltételeket, amelyek alapján a hitelintézetek finanszírozási eszközként szolgáló fedezett kötvényeket bocsáthatnak ki.

| (13) | A kettős fedezeti mechanizmus alapvető fogalma és eleme sok létező nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozásnak. Ez a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében említett fedezett kötvényeknek is alapvető jellegzetessége. Ezért ezt a fogalmat úgy kell meghatározni, hogy a befektetők és származtatott ügyletek partnerei Unió-szerte a fedezett kötvény kibocsátójával és a fedezeti eszközökkel szemben egyaránt érvényesíthessék követeléseiket, harmonizált feltételek mellett. |
| --- | --- |

(13)

A kettős fedezeti mechanizmus alapvető fogalma és eleme sok létező nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozásnak. Ez a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében említett fedezett kötvényeknek is alapvető jellegzetessége. Ezért ezt a fogalmat úgy kell meghatározni, hogy a befektetők és származtatott ügyletek partnerei Unió-szerte a fedezett kötvény kibocsátójával és a fedezeti eszközökkel szemben egyaránt érvényesíthessék követeléseiket, harmonizált feltételek mellett.

| (14) | A csődtávoliságnak szintén a fedezett kötvények alapvető jellemzőjének kell lennie, annak biztosítása érdekében, hogy a fedezettkötvény-befektetők a kötvény lejáratakor visszakapják pénzüket. A kibocsátó fizetésképtelenségével vagy szanálásával együtt járó automatikus futamidő-rövidítés ronthatja a fedezettkötvény-befektetők besorolását. Ezért fontos biztosítani, hogy a fedezettkötvény-befektetők még a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén is a szerződéses ütemezésnek megfelelően kapják vissza pénzüket. A csődtávoliság ennek megfelelően közvetlenül kapcsolódik a kettős fedezeti mechanizmushoz, ezért szintén a fedezettkötvény-keretszabályozás alapjellemzőjévé kell tenni. |
| --- | --- |

(14)

A csődtávoliságnak szintén a fedezett kötvények alapvető jellemzőjének kell lennie, annak biztosítása érdekében, hogy a fedezettkötvény-befektetők a kötvény lejáratakor visszakapják pénzüket. A kibocsátó fizetésképtelenségével vagy szanálásával együtt járó automatikus futamidő-rövidítés ronthatja a fedezettkötvény-befektetők besorolását. Ezért fontos biztosítani, hogy a fedezettkötvény-befektetők még a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén is a szerződéses ütemezésnek megfelelően kapják vissza pénzüket. A csődtávoliság ennek megfelelően közvetlenül kapcsolódik a kettős fedezeti mechanizmushoz, ezért szintén a fedezettkötvény-keretszabályozás alapjellemzőjévé kell tenni.

| (15) | A meglévő nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozások egy másik alapjellemzője az a követelmény, hogy a fedezeti halmaz szilárdságának biztosítása érdekében a fedezeti eszközöknek igen kiváló minőségűeknek kell lenniük. A fedezeti eszközök a kifizetés iránti követelésekkel és az ilyen fedezeti eszközök biztosítékául szolgáló biztosítékeszközökkel kapcsolatos egyedi jellemzőkkel rendelkeznek. Helyénvaló ezért meghatározni az elfogadható fedezeti eszközök általános minőségi jellemzőit. |
| --- | --- |

(15)

A meglévő nemzeti fedezettkötvény-keretszabályozások egy másik alapjellemzője az a követelmény, hogy a fedezeti halmaz szilárdságának biztosítása érdekében a fedezeti eszközöknek igen kiváló minőségűeknek kell lenniük. A fedezeti eszközök a kifizetés iránti követelésekkel és az ilyen fedezeti eszközök biztosítékául szolgáló biztosítékeszközökkel kapcsolatos egyedi jellemzőkkel rendelkeznek. Helyénvaló ezért meghatározni az elfogadható fedezeti eszközök általános minőségi jellemzőit.

| (16) | Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében felsorolt eszközöknek elfogadható fedezeti eszközöknek kell lenniük a fedezettkötvény-keretszabályozásban. Az említett rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek már nem megfelelő fedezeti eszközök ezen irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint továbbra is elfogadható fedezeti eszközöknek minősülnek, feltéve, hogy ezen irányelv követelményeit teljesítik. Más, hasonlóan kiváló minőségű fedezeti eszközök is lehetnek ezen irányelv értelmében elfogadhatók, amennyiben az ilyen fedezeti eszközök megfelelnek ezen irányelv követelményeinek, többek között a kifizetés iránti követelések biztosítékául szolgáló biztosítékeszközökre vonatkozó követelményeknek. A tárgyi biztosítékeszközök esetében a tulajdonlást nyilvános nyilvántartásban kell rögzíteni a végrehajthatóság biztosítása érdekében. Amennyiben nem létezik nyilvános nyilvántartás, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a tulajdonjog és a követelések igazolásának olyan alternatív formáját írják elő, amely összehasonlítható a megterhelt tárgyi eszköz nyilvános bejegyzése révén biztosított igazolással. Amennyiben a tagállamok igénybe veszik az igazolás ilyen alternatív formáját, gondoskodniuk kell a tulajdonjog és a követelések nyilvántartásának módosítására vonatkozó eljárásról is. A hitelintézetekkel szembeni kitettségeket az ezen irányelv 6. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti elfogadható fedezeti eszközöknek kell tekinteni, attól függően, hogy megfelelnek-e az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében felsorolt követelményeknek. A biztosítótársaságokkal szembeni kitettségeket is az ezen irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti elfogadható fedezeti eszközöknek kell tekinteni. A 2006/111/EK bizottsági irányelv (11) 2. cikkének b) pontjában meghatározott közvállalkozásoknak nyújtott vagy általuk garantált hitelek elfogadható fedezeti eszközök lehetnek, feltéve, hogy a közvállalkozások alapvető közszolgáltatásokat nyújtanak a létfontosságú társadalmi tevékenységek fenntartásához.
  Ezen túlmenően a közvállalkozásoknak szolgáltatásaikat hatósági koncesszió vagy engedély alapján kell nyújtaniuk, állami felügyelet alá kell tartozniuk, és megfelelő bevételtermelő hatáskörrel kell rendelkezniük fizetőképességük biztosítása érdekében. Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy nemzeti keretszabályozásukban engedélyezik a közvállalkozások számára hitelek formájában nyújtott vagy általuk garantált eszközöket, megfelelően figyelembe kell venniük az említett eszközök engedélyezésének a versenyre gyakorolt lehetséges hatását. A hitelintézetek és biztosítótársaságok tulajdonosi viszonyaiktól függetlenül nem minősülnek közvállalkozásnak. A tagállamok számára továbbá lehetővé kell tenni, hogy nemzeti keretszabályozásaikban úgy rendelkezzenek, hogy kizárnak bizonyos eszközöket a fedezeti halmazba való felvétel lehetősége alól. Annak érdekében, hogy a fedezettkötvény-befektetők jobban fel tudják mérni a fedezettkötvény-program kockázatát, a tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk a granularitással és a materiális koncentrációval kapcsolatos kockázati diverzifikációra vonatkozóan, valamint a fedezeti halmazon belüli hitelek vagy kitettségek száma, illetve a szerződő felek száma vonatkozásában. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti joguk szerint megkövetelt granularitás és materiális koncentráció megfelelő szintjét maguk határozzák meg. |
| --- | --- |

(16)

Az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében felsorolt eszközöknek elfogadható fedezeti eszközöknek kell lenniük a fedezettkötvény-keretszabályozásban. Az említett rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek már nem megfelelő fedezeti eszközök ezen irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint továbbra is elfogadható fedezeti eszközöknek minősülnek, feltéve, hogy ezen irányelv követelményeit teljesítik. Más, hasonlóan kiváló minőségű fedezeti eszközök is lehetnek ezen irányelv értelmében elfogadhatók, amennyiben az ilyen fedezeti eszközök megfelelnek ezen irányelv követelményeinek, többek között a kifizetés iránti követelések biztosítékául szolgáló biztosítékeszközökre vonatkozó követelményeknek. A tárgyi biztosítékeszközök esetében a tulajdonlást nyilvános nyilvántartásban kell rögzíteni a végrehajthatóság biztosítása érdekében. Amennyiben nem létezik nyilvános nyilvántartás, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a tulajdonjog és a követelések igazolásának olyan alternatív formáját írják elő, amely összehasonlítható a megterhelt tárgyi eszköz nyilvános bejegyzése révén biztosított igazolással. Amennyiben a tagállamok igénybe veszik az igazolás ilyen alternatív formáját, gondoskodniuk kell a tulajdonjog és a követelések nyilvántartásának módosítására vonatkozó eljárásról is. A hitelintézetekkel szembeni kitettségeket az ezen irányelv 6. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti elfogadható fedezeti eszközöknek kell tekinteni, attól függően, hogy megfelelnek-e az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében felsorolt követelményeknek. A biztosítótársaságokkal szembeni kitettségeket is az ezen irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti elfogadható fedezeti eszközöknek kell tekinteni. A 2006/111/EK bizottsági irányelv (11) 2. cikkének b) pontjában meghatározott közvállalkozásoknak nyújtott vagy általuk garantált hitelek elfogadható fedezeti eszközök lehetnek, feltéve, hogy a közvállalkozások alapvető közszolgáltatásokat nyújtanak a létfontosságú társadalmi tevékenységek fenntartásához.

Ezen túlmenően a közvállalkozásoknak szolgáltatásaikat hatósági koncesszió vagy engedély alapján kell nyújtaniuk, állami felügyelet alá kell tartozniuk, és megfelelő bevételtermelő hatáskörrel kell rendelkezniük fizetőképességük biztosítása érdekében. Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy nemzeti keretszabályozásukban engedélyezik a közvállalkozások számára hitelek formájában nyújtott vagy általuk garantált eszközöket, megfelelően figyelembe kell venniük az említett eszközök engedélyezésének a versenyre gyakorolt lehetséges hatását. A hitelintézetek és biztosítótársaságok tulajdonosi viszonyaiktól függetlenül nem minősülnek közvállalkozásnak. A tagállamok számára továbbá lehetővé kell tenni, hogy nemzeti keretszabályozásaikban úgy rendelkezzenek, hogy kizárnak bizonyos eszközöket a fedezeti halmazba való felvétel lehetősége alól. Annak érdekében, hogy a fedezettkötvény-befektetők jobban fel tudják mérni a fedezettkötvény-program kockázatát, a tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk a granularitással és a materiális koncentrációval kapcsolatos kockázati diverzifikációra vonatkozóan, valamint a fedezeti halmazon belüli hitelek vagy kitettségek száma, illetve a szerződő felek száma vonatkozásában. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti joguk szerint megkövetelt granularitás és materiális koncentráció megfelelő szintjét maguk határozzák meg.

| (17) | A fedezett kötvények olyan egyedi strukturális jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek célja a befektetők mindenkori védelme. E jellemzők közé tartozik az a követelmény is, hogy a fedezett kötvényekbe befektetők ne csak a kibocsátóval, hanem a fedezeti halmaz eszközeivel szemben is érvényesíthessék követeléseiket. Az ilyen strukturált termékspecifikus követelmények eltérnek a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetre alkalmazandó prudenciális követelményektől. Az előbbiek nem a kibocsátó intézmény prudenciális egészségének biztosítására összpontosítanak, hanem a fedezett kötvényre előírt egyedi követelményekkel a befektetőket kívánják védeni. A fedezeti eszközök kiváló minőségét előíró egyedi követelmény mellett a befektetők védelmének további erősítése érdekében célszerű meghatározni a fedezeti halmaz jellemzőire vonatkozó általános követelményeket is. E követelményeknek a fedezeti halmaz védelmét célzó speciális szabályokat kell tartalmazniuk, mint például a fedezeti eszközök elkülönítésére vonatkozó szabályokat. Az elkülönítést eltérő módokon lehet elérni, mint például a mérlegben, a különleges célú gazdasági egység alkalmazásával vagy más módon. Mindazonáltal a fedezeti eszközök elkülönítésének az a célja, hogy a fedezettkötvény-befektetőktől eltérő hitelezők törvényesen ne férhessenek hozzájuk. |
| --- | --- |

(17)

A fedezett kötvények olyan egyedi strukturális jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek célja a befektetők mindenkori védelme. E jellemzők közé tartozik az a követelmény is, hogy a fedezett kötvényekbe befektetők ne csak a kibocsátóval, hanem a fedezeti halmaz eszközeivel szemben is érvényesíthessék követeléseiket. Az ilyen strukturált termékspecifikus követelmények eltérnek a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetre alkalmazandó prudenciális követelményektől. Az előbbiek nem a kibocsátó intézmény prudenciális egészségének biztosítására összpontosítanak, hanem a fedezett kötvényre előírt egyedi követelményekkel a befektetőket kívánják védeni. A fedezeti eszközök kiváló minőségét előíró egyedi követelmény mellett a befektetők védelmének további erősítése érdekében célszerű meghatározni a fedezeti halmaz jellemzőire vonatkozó általános követelményeket is. E követelményeknek a fedezeti halmaz védelmét célzó speciális szabályokat kell tartalmazniuk, mint például a fedezeti eszközök elkülönítésére vonatkozó szabályokat. Az elkülönítést eltérő módokon lehet elérni, mint például a mérlegben, a különleges célú gazdasági egység alkalmazásával vagy más módon. Mindazonáltal a fedezeti eszközök elkülönítésének az a célja, hogy a fedezettkötvény-befektetőktől eltérő hitelezők törvényesen ne férhessenek hozzájuk.

| (18) | A befektetők jogainak érvényesítése érdekében szabályokat kell alkotni a biztosítékeszközök hollétére vonatkozóan is. Fontos, hogy a tagállamok meghatározzák a fedezeti halmaz összetételéről szóló szabályokat is. Emellett ezen irányelvben fedezeti követelményeket is meg kell határozni, nem sértve azonban a tagállamok azon jogát, hogy például a deviza- és a kamatlábkockázat mérséklése céljából más eszközöket is engedélyezzenek. Annak biztosítása érdekében, hogy a fedezeti halmazok Unió-szerte magas színvonalú közös előírások hatálya alá tartozzanak, rendelkezni kell a fedezet számításáról és azokról a feltételekről, amelyek mellett származtatott ügyleteket is szerepeltetni lehet a fedezeti halmazban. A fedezet kiszámításakor a tőkeösszeg esetében a névértékelvet kell követni. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a névértékelvtől eltérő számítási módszert alkalmazzanak, feltéve, hogy a másik módszer körültekintőbb, azaz nem vezet magasabb lefedettségi arányhoz, és a fedezeti eszközök képezik a számlálót és a fedezettkötvény-kötelezettségek képezik a nevezőt. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy előírhassák az érintett tagállamban található hitelintézetek által kibocsátott fedezett kötvényeknek az ezen irányelvben meghatározott lefedettségi követelménynél magasabb szintű túlfedezését. |
| --- | --- |

(18)

A befektetők jogainak érvényesítése érdekében szabályokat kell alkotni a biztosítékeszközök hollétére vonatkozóan is. Fontos, hogy a tagállamok meghatározzák a fedezeti halmaz összetételéről szóló szabályokat is. Emellett ezen irányelvben fedezeti követelményeket is meg kell határozni, nem sértve azonban a tagállamok azon jogát, hogy például a deviza- és a kamatlábkockázat mérséklése céljából más eszközöket is engedélyezzenek. Annak biztosítása érdekében, hogy a fedezeti halmazok Unió-szerte magas színvonalú közös előírások hatálya alá tartozzanak, rendelkezni kell a fedezet számításáról és azokról a feltételekről, amelyek mellett származtatott ügyleteket is szerepeltetni lehet a fedezeti halmazban. A fedezet kiszámításakor a tőkeösszeg esetében a névértékelvet kell követni. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a névértékelvtől eltérő számítási módszert alkalmazzanak, feltéve, hogy a másik módszer körültekintőbb, azaz nem vezet magasabb lefedettségi arányhoz, és a fedezeti eszközök képezik a számlálót és a fedezettkötvény-kötelezettségek képezik a nevezőt. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy előírhassák az érintett tagállamban található hitelintézetek által kibocsátott fedezett kötvényeknek az ezen irányelvben meghatározott lefedettségi követelménynél magasabb szintű túlfedezését.

| (19) | Számos tagállam az elfogadható eszközök tekintetében már előírja, hogy egy fedezetellenőr végezzen el bizonyos feladatokat az elfogadható eszközök minőségével kapcsolatban, és biztosítsa a nemzeti fedezeti követelményeknek való megfelelést. A fedezett kötvények kezelésének Unió-szerte való harmonizációja érdekében ezért fontos, hogy amennyiben a nemzeti keretszabályozás előírja fedezetellenőr alkalmazását, úgy annak feladatai és felelősségi körei legyenek egyértelműen meghatározva. A fedezetellenőr alkalmazása ugyanakkor nem szünteti meg a nemzeti illetékes hatóságoknak a fedezett kötvények állami felügyeletével kapcsolatos felelősségét, különösen az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeknek való megfelelés tekintetében. |
| --- | --- |

(19)

Számos tagállam az elfogadható eszközök tekintetében már előírja, hogy egy fedezetellenőr végezzen el bizonyos feladatokat az elfogadható eszközök minőségével kapcsolatban, és biztosítsa a nemzeti fedezeti követelményeknek való megfelelést. A fedezett kötvények kezelésének Unió-szerte való harmonizációja érdekében ezért fontos, hogy amennyiben a nemzeti keretszabályozás előírja fedezetellenőr alkalmazását, úgy annak feladatai és felelősségi körei legyenek egyértelműen meghatározva. A fedezetellenőr alkalmazása ugyanakkor nem szünteti meg a nemzeti illetékes hatóságoknak a fedezett kötvények állami felügyeletével kapcsolatos felelősségét, különösen az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeknek való megfelelés tekintetében.

| (20) | Az 575/2013/EU rendelet 129. cikke számos feltételt határoz meg, amelyeknek az értékpapírosítási szervezetek által fedezett kötvényeknek meg kell felelniük. E feltételek egyike azt szabályozza, hogy az ilyen típusú fedezeti eszköz milyen mértékben használható, és az ilyen struktúrák használatát a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány értékének 10%-ára korlátozza. Ettől a feltételtől az illetékes hatóságok az 575/2013/EU rendelettel összhangban eltekinthetnek. A Bizottság felülvizsgálta ezen eltekintés lehetőségét, és megállapította, hogy értékpapírosítási eszközök vagy fedezett kötvények – fedezett kötvények kibocstásához – fedezeti eszközként való használatát csak más fedezett kötvények kibocsátása tekintetében szabad engedélyezni (csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák), a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány értékére hivatkozó korlátok nélkül. Az átláthatóság optimális szintjének biztosítása érdekében a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények fedezeti halmazai nem tartalmazhatnak az ugyanazon csoportba tartozó különféle hitelintézetek által belsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket. Továbbá mivel a csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák használata mentességet biztosít a hitelintézeteknek az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében meghatározott kitettségeire vonatkozó korlátozás alól, a belsőleg és külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeknek a kibocsátás pillanatában az 1. hitelminőségi besorolásnak kell megfelelniük vagy a hitelminőségi besorolás későbbi változása esetén, az illetékes hatóságok jóváhagyásától függően a 2. hitelminőségi besorolásnak. Amennyiben a belsőleg vagy külsőleg kibocsátott fedezett kötvények már nem felelnek meg az említett követelménynek, a belsőleg kibocsátott fedezett kötvények többé nem minősülnek az 575/2013/EU rendelet 129. cikke értelmében elfogadható eszközöknek, és következésképpen a szóban forgó fedezeti halmazból a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények már nem részesülnek az említett rendelet 129. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő mentességben.
  Amennyiben az említett, belsőleg kibocsátott fedezett kötvények már nem felelnek meg a vonatkozó hitelminőségi besorolási feltételeknek, ezen irányelv alkalmazásában elfogadható fedezeti eszközöknek minősülnek azzal a feltétellel, hogy megfelelnek az ezen irányelvben meghatározott összes követelménynek, és az említett belsőleg kibocsátott kötvények vagy az ezen irányelvnek megfelelő egyéb eszközök által fedezett, külsőleg kibocsátott kötvények ezért szintén alkalmasak arra, hogy az „európai fedezett kötvények” logót viseljék. A tagállamoknak lehetőségük kell legyen ilyen struktúrák használatának engedélyezésére. Ebből az következik, hogy ahhoz, hogy ez a választási lehetőség egy különböző tagállamokban működő csoporthoz tartozó hitelintézetek számára ténylegesen rendelkezésre álljon, minden releváns tagállamnak élnie kell ezzel a lehetőséggel, és át kell ültetnie saját jogába a vonatkozó rendelkezést. |
| --- | --- |

(20)

Az 575/2013/EU rendelet 129. cikke számos feltételt határoz meg, amelyeknek az értékpapírosítási szervezetek által fedezett kötvényeknek meg kell felelniük. E feltételek egyike azt szabályozza, hogy az ilyen típusú fedezeti eszköz milyen mértékben használható, és az ilyen struktúrák használatát a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány értékének 10%-ára korlátozza. Ettől a feltételtől az illetékes hatóságok az 575/2013/EU rendelettel összhangban eltekinthetnek. A Bizottság felülvizsgálta ezen eltekintés lehetőségét, és megállapította, hogy értékpapírosítási eszközök vagy fedezett kötvények – fedezett kötvények kibocstásához – fedezeti eszközként való használatát csak más fedezett kötvények kibocsátása tekintetében szabad engedélyezni (csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák), a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány értékére hivatkozó korlátok nélkül. Az átláthatóság optimális szintjének biztosítása érdekében a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények fedezeti halmazai nem tartalmazhatnak az ugyanazon csoportba tartozó különféle hitelintézetek által belsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket. Továbbá mivel a csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák használata mentességet biztosít a hitelintézeteknek az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében meghatározott kitettségeire vonatkozó korlátozás alól, a belsőleg és külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeknek a kibocsátás pillanatában az 1. hitelminőségi besorolásnak kell megfelelniük vagy a hitelminőségi besorolás későbbi változása esetén, az illetékes hatóságok jóváhagyásától függően a 2. hitelminőségi besorolásnak. Amennyiben a belsőleg vagy külsőleg kibocsátott fedezett kötvények már nem felelnek meg az említett követelménynek, a belsőleg kibocsátott fedezett kötvények többé nem minősülnek az 575/2013/EU rendelet 129. cikke értelmében elfogadható eszközöknek, és következésképpen a szóban forgó fedezeti halmazból a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények már nem részesülnek az említett rendelet 129. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő mentességben.

Amennyiben az említett, belsőleg kibocsátott fedezett kötvények már nem felelnek meg a vonatkozó hitelminőségi besorolási feltételeknek, ezen irányelv alkalmazásában elfogadható fedezeti eszközöknek minősülnek azzal a feltétellel, hogy megfelelnek az ezen irányelvben meghatározott összes követelménynek, és az említett belsőleg kibocsátott kötvények vagy az ezen irányelvnek megfelelő egyéb eszközök által fedezett, külsőleg kibocsátott kötvények ezért szintén alkalmasak arra, hogy az „európai fedezett kötvények” logót viseljék. A tagállamoknak lehetőségük kell legyen ilyen struktúrák használatának engedélyezésére. Ebből az következik, hogy ahhoz, hogy ez a választási lehetőség egy különböző tagállamokban működő csoporthoz tartozó hitelintézetek számára ténylegesen rendelkezésre álljon, minden releváns tagállamnak élnie kell ezzel a lehetőséggel, és át kell ültetnie saját jogába a vonatkozó rendelkezést.

| (21) | A kis hitelintézetek nehézségekkel szembesülnek a fedezett kötvények kibocsátása terén, mivel a fedezettkötvény-programok létrehozása gyakran magas induló költségekkel párosul. A likviditás szintén különösen fontos a fedezettkötvény-piacokon, és azt főként a forgalomban lévő kötvények volumene határozza meg. A kisebb hitelintézetek fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatos problémáinak megoldása érdekében ezért helyénvaló megengedni, hogy a kibocsátást két vagy több hitelintézet együttesen finanszírozza. Ez lehetővé tenné, hogy egy egyetlen hitelintézet által végzett fedezettkötvény-kibocsátás fedezeti eszközeként több hitelintézet vonjon össze fedezeti eszközöket, ami azokban a tagállamokban is elősegítené a fedezett kötvények kibocsátását, ahol még nem nincs jól fejlett fedezettkötvény-piac. Az együttes finanszírozási megállapodásokra vonatkozó követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a kibocsátó hitelintézetnek értékesített – vagy amennyiben egy tagállam ezt a lehetőséget engedélyezi, a 2002/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerinti, pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodás útján a kibocsátó hitelintézetre ruházott – fedezeti eszközök megfeleljenek a fedezeti eszközök elfogadhatóságával és elkülönítésével kapcsolatos uniós jogi követelményeknek. |
| --- | --- |

(21)

A kis hitelintézetek nehézségekkel szembesülnek a fedezett kötvények kibocsátása terén, mivel a fedezettkötvény-programok létrehozása gyakran magas induló költségekkel párosul. A likviditás szintén különösen fontos a fedezettkötvény-piacokon, és azt főként a forgalomban lévő kötvények volumene határozza meg. A kisebb hitelintézetek fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatos problémáinak megoldása érdekében ezért helyénvaló megengedni, hogy a kibocsátást két vagy több hitelintézet együttesen finanszírozza. Ez lehetővé tenné, hogy egy egyetlen hitelintézet által végzett fedezettkötvény-kibocsátás fedezeti eszközeként több hitelintézet vonjon össze fedezeti eszközöket, ami azokban a tagállamokban is elősegítené a fedezett kötvények kibocsátását, ahol még nem nincs jól fejlett fedezettkötvény-piac. Az együttes finanszírozási megállapodásokra vonatkozó követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a kibocsátó hitelintézetnek értékesített – vagy amennyiben egy tagállam ezt a lehetőséget engedélyezi, a 2002/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerinti, pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodás útján a kibocsátó hitelintézetre ruházott – fedezeti eszközök megfeleljenek a fedezeti eszközök elfogadhatóságával és elkülönítésével kapcsolatos uniós jogi követelményeknek.

| (22) | A fedezett kötvényt biztosító fedezeti halmaz átláthatósága az ilyen típusú pénzügyi instrumentumok nélkülözhetetlen eleme, mivel fokozza összehasonlíthatóságukat, és a befektetők számára lehetővé teszi a szükséges kockázatértékelés elvégzését. Az uniós jog szabályokat állapít meg a valamely tagállamban található vagy működő szabályozott piacon értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy bevezetésekor közzéteendő tájékoztató készítése, jóváhagyása és terjesztése tekintetében. A nemzeti jogalkotók és a piaci szereplők az idők folyamán több kezdeményezést dolgoztak ki a fedezettkötvény-befektetők számára az említett uniós jog kiegészítéseképpen, a közzéteendő információk tekintetében. Ugyanakkor az uniós jogban meg kell határozni, hogy a befektetőknek az információk mely közös minimumszintjéhez kell hozzáférniük a fedezett kötvények vásárlását megelőzően vagy a vásárlás időpontjában. A tagállamok számára lehetővé kell tenni e minimumkövetelmények további rendelkezésekkel való kiegészítését. |
| --- | --- |

(22)

A fedezett kötvényt biztosító fedezeti halmaz átláthatósága az ilyen típusú pénzügyi instrumentumok nélkülözhetetlen eleme, mivel fokozza összehasonlíthatóságukat, és a befektetők számára lehetővé teszi a szükséges kockázatértékelés elvégzését. Az uniós jog szabályokat állapít meg a valamely tagállamban található vagy működő szabályozott piacon értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy bevezetésekor közzéteendő tájékoztató készítése, jóváhagyása és terjesztése tekintetében. A nemzeti jogalkotók és a piaci szereplők az idők folyamán több kezdeményezést dolgoztak ki a fedezettkötvény-befektetők számára az említett uniós jog kiegészítéseképpen, a közzéteendő információk tekintetében. Ugyanakkor az uniós jogban meg kell határozni, hogy a befektetőknek az információk mely közös minimumszintjéhez kell hozzáférniük a fedezett kötvények vásárlását megelőzően vagy a vásárlás időpontjában. A tagállamok számára lehetővé kell tenni e minimumkövetelmények további rendelkezésekkel való kiegészítését.

| (23) | A fedezettkötvény-befektetők védelmének biztosításában alapvető elem az eszköz likviditási kockázatának mérséklése. Ez döntő fontosságú a fedezett kötvényhez kapcsolódó kötelezettségek időben történő visszafizetésének biztosításához. Helyénvaló ezért bevezetni a fedezeti halmaz likviditási pufferét, amely kezelni tudja az olyan likviditási problémákkal kapcsolatos kockázatokat, mint például a lejárati eltérések és a kamatlábkülönbségek, a kifizetések megszakítása, a kombinációs kockázat, továbbá a származtatott ügyletekhez kapcsolódó kifizetési kötelezettségek és a fedezettkötvény-programon belüli egyéb működési kötelezettségek esedékessé válása. Előfordulhat, hogy egy hitelintézet olyan helyzetbe kerül, amelyben nehezen tud megfelelni a fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozó követelménynek, például olyan válsághelyzetben, amikor a puffert a kiáramlások fedezésére fordítják. Az ezen irányelv szerint kijelölt illetékes hatóságoknak nyomon kell követniük a fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozó követelménynek való megfelelést, és szükség esetén intézkedéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a hitelintézet megfeleljen a pufferre vonatkozó követelménynek. A fedezeti halmaz likviditási puffere eltér a hitelintézetekre más uniós jogi aktusok által előírt általános likviditási követelményektől, mivel közvetlenül a fedezeti halmazhoz kapcsolódik, és az arra jellemző likviditási kockázatokat kívánja mérsékelni. A szabályozásból eredő terhek minimalizálása érdekében a tagállamokat fel kell jogosítani arra, hogy lehetővé tegyék a más uniós jogi aktusok által megállapított és a fedezeti halmaz likviditási pufferétől eltérő rendeltetésű likviditási követelményekkel való megfelelő kölcsönhatásokat. A tagállamoknak ezért lehetőséget kell biztosítani arra, hogy úgy döntsenek, hogy amíg az említett uniós jogi aktusokat nem módosítják, a fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozó követelményt csak akkor kell alkalmazni, ha az ilyen más követelmények időbeli hatálya alatt uniós jog nem ír elő más likviditási követelményt a hitelintézetre.
  Az ilyen döntéseknek el kell kerülniük azt, hogy a hitelintézetek ugyanazon időszakban ugyanazon kiáramlásokat különböző likvid eszközökkel legyenek kötelesek lefedni. A tagállamoknak a fedezeti halmaz likviditási pufferének nem alkalmazására vonatkozó szabad döntési lehetőségét újra kell értékelni az uniós jogban, többek között az 575/2013/EU rendelet 460. cikkének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló alkalmazandó rendeletben a hitelintézetekre előírt likviditási követelmények jövőbeni változásainak összefüggésében. A likviditási kockázatokat a likvid eszközök biztosításától eltérő módon lehetne kezelni, például olyan fedezett kötvények kibocsátása révén, amelyekre meghosszabbítható lejárati struktúrák vonatkoznak, amennyiben a kiváltó tényezők a likviditási hiányt vagy a stresszt kezelik. Ilyen esetekben a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyezzék a likviditási puffer kiszámításának a fedezett kötvény végső lejárati dátumára alapozását, figyelembe véve a lejárat esetleges meghosszabbítását, amennyiben a kiváltó tényezők a likviditási kockázatokat kezelik. Továbbá lehetővé kell tenni a tagállamok számára annak engedélyezését, hogy a fedezeti halmaz likviditási követelményei ne vonatkozzanak olyan fedezett kötvényekre, amelyek hozzáigazítási követelmények hatálya alá tartoznak, amennyiben a bejövő fizetések szerződéses alapon a kimenő fizetések előtt esedékesek és közben magas likviditású eszközökbe kerülnek. |
| --- | --- |

(23)

A fedezettkötvény-befektetők védelmének biztosításában alapvető elem az eszköz likviditási kockázatának mérséklése. Ez döntő fontosságú a fedezett kötvényhez kapcsolódó kötelezettségek időben történő visszafizetésének biztosításához. Helyénvaló ezért bevezetni a fedezeti halmaz likviditási pufferét, amely kezelni tudja az olyan likviditási problémákkal kapcsolatos kockázatokat, mint például a lejárati eltérések és a kamatlábkülönbségek, a kifizetések megszakítása, a kombinációs kockázat, továbbá a származtatott ügyletekhez kapcsolódó kifizetési kötelezettségek és a fedezettkötvény-programon belüli egyéb működési kötelezettségek esedékessé válása. Előfordulhat, hogy egy hitelintézet olyan helyzetbe kerül, amelyben nehezen tud megfelelni a fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozó követelménynek, például olyan válsághelyzetben, amikor a puffert a kiáramlások fedezésére fordítják. Az ezen irányelv szerint kijelölt illetékes hatóságoknak nyomon kell követniük a fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozó követelménynek való megfelelést, és szükség esetén intézkedéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy a hitelintézet megfeleljen a pufferre vonatkozó követelménynek. A fedezeti halmaz likviditási puffere eltér a hitelintézetekre más uniós jogi aktusok által előírt általános likviditási követelményektől, mivel közvetlenül a fedezeti halmazhoz kapcsolódik, és az arra jellemző likviditási kockázatokat kívánja mérsékelni. A szabályozásból eredő terhek minimalizálása érdekében a tagállamokat fel kell jogosítani arra, hogy lehetővé tegyék a más uniós jogi aktusok által megállapított és a fedezeti halmaz likviditási pufferétől eltérő rendeltetésű likviditási követelményekkel való megfelelő kölcsönhatásokat. A tagállamoknak ezért lehetőséget kell biztosítani arra, hogy úgy döntsenek, hogy amíg az említett uniós jogi aktusokat nem módosítják, a fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozó követelményt csak akkor kell alkalmazni, ha az ilyen más követelmények időbeli hatálya alatt uniós jog nem ír elő más likviditási követelményt a hitelintézetre.

Az ilyen döntéseknek el kell kerülniük azt, hogy a hitelintézetek ugyanazon időszakban ugyanazon kiáramlásokat különböző likvid eszközökkel legyenek kötelesek lefedni. A tagállamoknak a fedezeti halmaz likviditási pufferének nem alkalmazására vonatkozó szabad döntési lehetőségét újra kell értékelni az uniós jogban, többek között az 575/2013/EU rendelet 460. cikkének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló alkalmazandó rendeletben a hitelintézetekre előírt likviditási követelmények jövőbeni változásainak összefüggésében. A likviditási kockázatokat a likvid eszközök biztosításától eltérő módon lehetne kezelni, például olyan fedezett kötvények kibocsátása révén, amelyekre meghosszabbítható lejárati struktúrák vonatkoznak, amennyiben a kiváltó tényezők a likviditási hiányt vagy a stresszt kezelik. Ilyen esetekben a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyezzék a likviditási puffer kiszámításának a fedezett kötvény végső lejárati dátumára alapozását, figyelembe véve a lejárat esetleges meghosszabbítását, amennyiben a kiváltó tényezők a likviditási kockázatokat kezelik. Továbbá lehetővé kell tenni a tagállamok számára annak engedélyezését, hogy a fedezeti halmaz likviditási követelményei ne vonatkozzanak olyan fedezett kötvényekre, amelyek hozzáigazítási követelmények hatálya alá tartoznak, amennyiben a bejövő fizetések szerződéses alapon a kimenő fizetések előtt esedékesek és közben magas likviditású eszközökbe kerülnek.

| (24) | Több tagállamban innovatív lejárati szerkezeti struktúrák kidolgozásával kezelték a potenciális likviditási kockázatokat, ideértve a lejárati eltéréseket is. Az ilyen struktúrák magukban foglalják a fedezett kötvény tervezett lejáratának bizonyos időszakkal való meghosszabbítására irányuló lehetőséget, azzal a céllal, hogy a fedezeti eszközökből eredő cash flow-k közvetlenül a fedezettkötvény-befektetőkhöz áramolhassanak. A meghosszabbítható lejárati szerkezetek uniós szintű harmonizációja érdekében fontos meghatározni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok engedélyezhetik az ilyen struktúrákat, biztosítandó, hogy e struktúrák ne legyenek túl összetettek, és ne tegyék ki a befektetőket fokozott kockázatoknak. E feltételek egyik fontos eleme annak biztosítása, hogy a hitelintézet ne hosszabbíthassa meg a lejáratot saját mérlegelése alapján. A lejárat meghosszabbítását csak akkor szabad megengedni, ha objektív és a nemzeti jogban egyértelműen meghatározott kiváltó események következtek be vagy fognak bekövetkezni a közeljövőben. Az ilyen kiváltó eseményeknek a nemteljesítés megelőzésére kell törekedniük, például a likviditáshiány, a piaci hiányok vagy piaci zavarok kezelése révén. A meghosszabbításoknak meg kell könnyíteniük a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek rendezett felszámolását is, fizetésképtelenség vagy szanálás esetén lehetővé téve a meghosszabbítást az eszközök kényszerkiárusításának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(24)

Több tagállamban innovatív lejárati szerkezeti struktúrák kidolgozásával kezelték a potenciális likviditási kockázatokat, ideértve a lejárati eltéréseket is. Az ilyen struktúrák magukban foglalják a fedezett kötvény tervezett lejáratának bizonyos időszakkal való meghosszabbítására irányuló lehetőséget, azzal a céllal, hogy a fedezeti eszközökből eredő cash flow-k közvetlenül a fedezettkötvény-befektetőkhöz áramolhassanak. A meghosszabbítható lejárati szerkezetek uniós szintű harmonizációja érdekében fontos meghatározni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok engedélyezhetik az ilyen struktúrákat, biztosítandó, hogy e struktúrák ne legyenek túl összetettek, és ne tegyék ki a befektetőket fokozott kockázatoknak. E feltételek egyik fontos eleme annak biztosítása, hogy a hitelintézet ne hosszabbíthassa meg a lejáratot saját mérlegelése alapján. A lejárat meghosszabbítását csak akkor szabad megengedni, ha objektív és a nemzeti jogban egyértelműen meghatározott kiváltó események következtek be vagy fognak bekövetkezni a közeljövőben. Az ilyen kiváltó eseményeknek a nemteljesítés megelőzésére kell törekedniük, például a likviditáshiány, a piaci hiányok vagy piaci zavarok kezelése révén. A meghosszabbításoknak meg kell könnyíteniük a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek rendezett felszámolását is, fizetésképtelenség vagy szanálás esetén lehetővé téve a meghosszabbítást az eszközök kényszerkiárusításának elkerülése érdekében.

| (25) | A különleges közfelügyeleti keret léte a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése értelmében a fedezett kötvények meghatározó eleme. Az említett irányelv azonban nem határozza meg e felügyeletnek sem jellegét, sem tartalmát, sem a felügyeletért felelős hatóságokat. Alapvetően fontos ezért harmonizálni a fedezett kötvények ilyen közfelügyeletének alkotóelemeit, és egyértelműen meghatározni a felügyeletet ellátó nemzeti illetékes hatóságok feladatait és felelősségi köreit. |
| --- | --- |

(25)

A különleges közfelügyeleti keret léte a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése értelmében a fedezett kötvények meghatározó eleme. Az említett irányelv azonban nem határozza meg e felügyeletnek sem jellegét, sem tartalmát, sem a felügyeletért felelős hatóságokat. Alapvetően fontos ezért harmonizálni a fedezett kötvények ilyen közfelügyeletének alkotóelemeit, és egyértelműen meghatározni a felügyeletet ellátó nemzeti illetékes hatóságok feladatait és felelősségi köreit.

| (26) | Mivel a fedezett kötvények közfelügyelete eltér a hitelintézetek uniós felügyeletétől, a tagállamoknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy a hitelintézet általános felügyeletét ellátó illetékes hatóságoktól eltérő más nemzeti illetékes hatóságokat jelöljenek ki a fedezett kötvények közfelügyeletének ellátására. A fedezett kötvények közfelügyeletének az Unión belüli egységes alkalmazása érdekében azonban szükséges előírni, hogy a fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságok szorosan együttműködjenek a hitelintézetek általános felügyeletét ellátó illetékes hatóságokkal, valamint adott esetben a szanálási hatósággal. |
| --- | --- |

(26)

Mivel a fedezett kötvények közfelügyelete eltér a hitelintézetek uniós felügyeletétől, a tagállamoknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy a hitelintézet általános felügyeletét ellátó illetékes hatóságoktól eltérő más nemzeti illetékes hatóságokat jelöljenek ki a fedezett kötvények közfelügyeletének ellátására. A fedezett kötvények közfelügyeletének az Unión belüli egységes alkalmazása érdekében azonban szükséges előírni, hogy a fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságok szorosan együttműködjenek a hitelintézetek általános felügyeletét ellátó illetékes hatóságokkal, valamint adott esetben a szanálási hatósággal.

| (27) | A fedezett kötvények közfelügyeletének magában kell foglalnia a fedezett kötvények hitelintézetek általi kibocsátásának engedélyezését. Mivel a fedezett kötvények kibocsátása csak hitelintézetek számára engedélyezhető, a hitelintézeti engedélyt az ilyen engedély megadásának előfeltételéül kell szabni. Míg az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamok esetében az Európai Központi Bank feladata a hitelintézetek számára az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (13) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban engedélyt adni, csak az ezen irányelv értelmében kijelölt hatóságok jogosultak arra, hogy fedezett kötvények kibocsátását engedélyezzék, vagy hogy a fedezett kötvények közfelügyeletét ellássák. Ennek megfelelően ezen irányelvnek meg kell határoznia azon feltételeket, amelyek mellett az uniós jog szerint engedélyezett hitelintézetek engedélyt kaphatnak fedezett kötvények kibocsátására. |
| --- | --- |

(27)

A fedezett kötvények közfelügyeletének magában kell foglalnia a fedezett kötvények hitelintézetek általi kibocsátásának engedélyezését. Mivel a fedezett kötvények kibocsátása csak hitelintézetek számára engedélyezhető, a hitelintézeti engedélyt az ilyen engedély megadásának előfeltételéül kell szabni. Míg az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamok esetében az Európai Központi Bank feladata a hitelintézetek számára az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (13) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban engedélyt adni, csak az ezen irányelv értelmében kijelölt hatóságok jogosultak arra, hogy fedezett kötvények kibocsátását engedélyezzék, vagy hogy a fedezett kötvények közfelügyeletét ellássák. Ennek megfelelően ezen irányelvnek meg kell határoznia azon feltételeket, amelyek mellett az uniós jog szerint engedélyezett hitelintézetek engedélyt kaphatnak fedezett kötvények kibocsátására.

| (28) | Az engedély hatályának a fedezettkötvény-programra kell vonatkoznia. Az említett programnak az ezen irányelv szerinti felügyelet tárgyát kell képeznie. Egy hitelintézetnek egynél több fedezettkötvény-programja is lehet. Ilyen esetben minden egyes program esetében feltételül kell szabni a külön engedélyt. A fedezettkötvény-program egy vagy több fedezeti halmazt is tartalmazhat. A többszörös fedezeti halmazok vagy az ugyanazon fedezettkötvény-program keretében a különböző kibocsátások (különböző nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN azonosító szám)) nem jelzik szükségszerűen többszörös különálló fedezettkötvény-programok meglétét. |
| --- | --- |

(28)

Az engedély hatályának a fedezettkötvény-programra kell vonatkoznia. Az említett programnak az ezen irányelv szerinti felügyelet tárgyát kell képeznie. Egy hitelintézetnek egynél több fedezettkötvény-programja is lehet. Ilyen esetben minden egyes program esetében feltételül kell szabni a külön engedélyt. A fedezettkötvény-program egy vagy több fedezeti halmazt is tartalmazhat. A többszörös fedezeti halmazok vagy az ugyanazon fedezettkötvény-program keretében a különböző kibocsátások (különböző nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN azonosító szám)) nem jelzik szükségszerűen többszörös különálló fedezettkötvény-programok meglétét.

| (29) | A már létező fedezettkötvény-programok esetében nem szükséges új engedélyért folyamodni attól kezdve, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések alkalmazandóvá válnak. Ugyanakkor a már létező fedezettkötvény-programok keretében az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések alkalmazásának kezdőnapját követően kibocsátott fedezett kötvények tekintetében a hitelintézeteknek meg kell felelniük az ezen irányelvben meghatározott valamennyi követelménynek. Az ilyen megfelelést az ezen irányelv szerint kijelölt illetékes hatóságoknak kell felügyelniük a fedezett kötvények közfelügyeletének részeként. A tagállamok a nemzeti jog alapján iránymutatást nyújthatnak a megfelelés értékelésére vonatkozó eljárás lefolytatásáról attól kezdve, hogy a tagállamoknak alkalmazniuk kell az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezéseket. Az illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük felülvizsgálni a fedezettkötvény-programot, és felmérni azt, hogy az adott program engedélyét meg kell-e változtatni. Ilyen változtatásra a fedezett kötvényt kibocsátó hitelintézet üzleti modelljében bekövetkezett jelentős változást követően lehet szükség, például a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti keretszabályozás változása vagy a hitelintézet által hozott határozatok esetén. Az ilyen változások akkor tekinthetők jelentősnek, ha szükségessé teszik azon feltételek újbóli értékelését, amelyek alapján a fedezeti kötvények kibocsátását engedélyezték. |
| --- | --- |

(29)

A már létező fedezettkötvény-programok esetében nem szükséges új engedélyért folyamodni attól kezdve, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések alkalmazandóvá válnak. Ugyanakkor a már létező fedezettkötvény-programok keretében az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések alkalmazásának kezdőnapját követően kibocsátott fedezett kötvények tekintetében a hitelintézeteknek meg kell felelniük az ezen irányelvben meghatározott valamennyi követelménynek. Az ilyen megfelelést az ezen irányelv szerint kijelölt illetékes hatóságoknak kell felügyelniük a fedezett kötvények közfelügyeletének részeként. A tagállamok a nemzeti jog alapján iránymutatást nyújthatnak a megfelelés értékelésére vonatkozó eljárás lefolytatásáról attól kezdve, hogy a tagállamoknak alkalmazniuk kell az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezéseket. Az illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük felülvizsgálni a fedezettkötvény-programot, és felmérni azt, hogy az adott program engedélyét meg kell-e változtatni. Ilyen változtatásra a fedezett kötvényt kibocsátó hitelintézet üzleti modelljében bekövetkezett jelentős változást követően lehet szükség, például a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti keretszabályozás változása vagy a hitelintézet által hozott határozatok esetén. Az ilyen változások akkor tekinthetők jelentősnek, ha szükségessé teszik azon feltételek újbóli értékelését, amelyek alapján a fedezeti kötvények kibocsátását engedélyezték.

| (30) | Amennyiben egy tagállam különleges vagyonfelügyelő kinevezéséről rendelkezik, lehetőséget kell biztosítani számára, hogy meghatározza az ilyen különleges vagyonfelügyelők hatáskörére és működési követelményeire vonatkozó szabályokat. E szabályok kizárhatják annak lehetőségét, hogy a vagyonfelügyelő a fogyasztóktól és a lakossági befektetőktől betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket gyűjtsön, de engedélyezhetik, hogy kizárólag szakmai befektetőktől betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket gyűjtsön. |
| --- | --- |

(30)

Amennyiben egy tagállam különleges vagyonfelügyelő kinevezéséről rendelkezik, lehetőséget kell biztosítani számára, hogy meghatározza az ilyen különleges vagyonfelügyelők hatáskörére és működési követelményeire vonatkozó szabályokat. E szabályok kizárhatják annak lehetőségét, hogy a vagyonfelügyelő a fogyasztóktól és a lakossági befektetőktől betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket gyűjtsön, de engedélyezhetik, hogy kizárólag szakmai befektetőktől betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket gyűjtsön.

| (31) | Annak biztosítása érdekében, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek megfeleljenek a számukra előírt kötelezettségeknek, valamint az Unió-szerte hasonló szintű kezelés és megfelelés biztosítása érdekében a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket kell előírniuk. A tagállamok számára is lehetővé kell tenni, hogy közigazgatási helyett büntetőjogi szankciókról rendelkezzenek. A büntetőjogi szankciókról való rendelkezést választó tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a releváns büntetőjogi rendelkezésekről. |
| --- | --- |

(31)

Annak biztosítása érdekében, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek megfeleljenek a számukra előírt kötelezettségeknek, valamint az Unió-szerte hasonló szintű kezelés és megfelelés biztosítása érdekében a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket kell előírniuk. A tagállamok számára is lehetővé kell tenni, hogy közigazgatási helyett büntetőjogi szankciókról rendelkezzenek. A büntetőjogi szankciókról való rendelkezést választó tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a releváns büntetőjogi rendelkezésekről.

| (32) | A tagállamok által megállapított közigazgatási szankcióknak és egyéb közigazgatási intézkedéseknek teljesíteniük kell bizonyos alapvető követelményeket a címzettjeik, alkalmazási kritériumaik, a fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságok közzétételi kötelezettségei, a szankcionálási jogkör és a kiszabható közigazgatási pénzbírságok szintje tekintetében. Minden közigazgatási szankciót vagy más közigazgatási intézkedést előíró határozat meghozatala előtt lehetőséget kell adni a címzettnek a meghallgatásra. Ugyanakkor a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a közigazgatási szankcióktól eltérő közigazgatási intézkedések tekintetében rendelkezhessenek a meghallgatáshoz való jog alóli kivételekről. Az ilyen kivételes eseteket az egyértelmű veszélyhelyzetekre kell korlátozni, amelyekben sürgősen fel kell lépni a harmadik feleket, például a fedezett kötvények befektetőit érő jelentős veszteségek megelőzéséért, illetve a pénzügyi rendszernek okozott komoly károk megelőzéséért vagy orvoslásáért. Ilyen esetekben a címzett számára lehetőséget kell nyújtani arra, hogy az intézkedés elrendelése után meghallgassák. |
| --- | --- |

(32)

A tagállamok által megállapított közigazgatási szankcióknak és egyéb közigazgatási intézkedéseknek teljesíteniük kell bizonyos alapvető követelményeket a címzettjeik, alkalmazási kritériumaik, a fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságok közzétételi kötelezettségei, a szankcionálási jogkör és a kiszabható közigazgatási pénzbírságok szintje tekintetében. Minden közigazgatási szankciót vagy más közigazgatási intézkedést előíró határozat meghozatala előtt lehetőséget kell adni a címzettnek a meghallgatásra. Ugyanakkor a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a közigazgatási szankcióktól eltérő közigazgatási intézkedések tekintetében rendelkezhessenek a meghallgatáshoz való jog alóli kivételekről. Az ilyen kivételes eseteket az egyértelmű veszélyhelyzetekre kell korlátozni, amelyekben sürgősen fel kell lépni a harmadik feleket, például a fedezett kötvények befektetőit érő jelentős veszteségek megelőzéséért, illetve a pénzügyi rendszernek okozott komoly károk megelőzéséért vagy orvoslásáért. Ilyen esetekben a címzett számára lehetőséget kell nyújtani arra, hogy az intézkedés elrendelése után meghallgassák.

| (33) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságok a közigazgatási szankcióknak és egyéb közigazgatási intézkedéseknek az Unióban való következetes alkalmazása érdekében az összes releváns körülményt figyelembe vegyék a közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések típusának és a bírságok szintjének meghatározásakor. A meghosszabbítható lejárati szerkezetek keretében a lejárat meghosszabbításával kapcsolatban a tagállamok közigazgatási intézkedéseket is bevezethetnek. Amennyiben a tagállamok ilyen intézkedéseket írnak elő, ezek az intézkedések lehetővé tehetik az illetékes hatóságok számára a lejárat meghosszabbításának érvénytelenítését, illetve meghatározhatják az ilyen érvénytelenítés feltételeit olyan helyzetek kezelése érdekében, amelyekben egy hitelintézet a nemzeti jogban meghatározott objektív kiváltó események bekövetkezte nélkül hosszabbította meg a lejárati időt, vagy a pénzügyi stabilitás és a befektetők védelmének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(33)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságok a közigazgatási szankcióknak és egyéb közigazgatási intézkedéseknek az Unióban való következetes alkalmazása érdekében az összes releváns körülményt figyelembe vegyék a közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések típusának és a bírságok szintjének meghatározásakor. A meghosszabbítható lejárati szerkezetek keretében a lejárat meghosszabbításával kapcsolatban a tagállamok közigazgatási intézkedéseket is bevezethetnek. Amennyiben a tagállamok ilyen intézkedéseket írnak elő, ezek az intézkedések lehetővé tehetik az illetékes hatóságok számára a lejárat meghosszabbításának érvénytelenítését, illetve meghatározhatják az ilyen érvénytelenítés feltételeit olyan helyzetek kezelése érdekében, amelyekben egy hitelintézet a nemzeti jogban meghatározott objektív kiváltó események bekövetkezte nélkül hosszabbította meg a lejárati időt, vagy a pénzügyi stabilitás és a befektetők védelmének biztosítása érdekében.

| (34) | A fedezett kötvények kibocsátásával és forgalmazásával kapcsolatos követelmények potenciális megsértésének feltárása érdekében a fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges vizsgálati hatáskörrel és a potenciális vagy tényleges jogsértések bejelentésére ösztönző hatásos mechanizmusokkal. Az ilyen mechanizmusok nem sérthetik az említett hatáskörök és mechanizmusok alkalmazásával érintett bármely személy vagy szervezet védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

(34)

A fedezett kötvények kibocsátásával és forgalmazásával kapcsolatos követelmények potenciális megsértésének feltárása érdekében a fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges vizsgálati hatáskörrel és a potenciális vagy tényleges jogsértések bejelentésére ösztönző hatásos mechanizmusokkal. Az ilyen mechanizmusok nem sérthetik az említett hatáskörök és mechanizmusok alkalmazásával érintett bármely személy vagy szervezet védelemhez való jogát.

| (35) | A fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságoknak továbbá hatáskörrel kell rendelkezniük közigazgatási szankciók kiszabására és egyéb közigazgatási intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy a jogsértést követően a lehető legnagyobb mozgástérrel rendelkezzenek, és segítsenek megelőzni a további jogsértéseket, függetlenül attól, hogy az ilyen intézkedések a nemzeti jog szerint közigazgatási szankciónak vagy egyéb közigazgatási intézkedésnek minősülnek-e. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben meghatározottakon túl egyéb szankciókat írjanak elő. |
| --- | --- |

(35)

A fedezett kötvények közfelügyeletét ellátó illetékes hatóságoknak továbbá hatáskörrel kell rendelkezniük közigazgatási szankciók kiszabására és egyéb közigazgatási intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy a jogsértést követően a lehető legnagyobb mozgástérrel rendelkezzenek, és segítsenek megelőzni a további jogsértéseket, függetlenül attól, hogy az ilyen intézkedések a nemzeti jog szerint közigazgatási szankciónak vagy egyéb közigazgatási intézkedésnek minősülnek-e. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben meghatározottakon túl egyéb szankciókat írjanak elő.

| (36) | A fedezett kötvényekre vonatkozó hatályos nemzeti jogok jellemzően részletes nemzeti szintű szabályozás és felügyelet alá helyezik a fedezettkötvény-kibocsátást és a fedezettkötvény-programokat annak biztosítása érdekében, hogy fedezettkötvény-befektetők jogai mindenkor érvényesüljenek. Az említett felügyelet a program jellemzőinek, a fedezeti követelményeknek és a fedezeti halmaz minőségének a folyamatos ellenőrzését foglalja magában. A befektetők védelmének fontos része, hogy a befektetőket megfelelően tájékoztatni kell a fedezettkötvény-kibocsátásra vonatkozó keretszabályozásról. Helyénvaló ezért biztosítani, hogy az illetékes hatóságok rendszeres tájékoztatást tegyenek közzé az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekről és arról, hogy milyen módon látják el a fedezett kötvények közfelügyeletét. |
| --- | --- |

(36)

A fedezett kötvényekre vonatkozó hatályos nemzeti jogok jellemzően részletes nemzeti szintű szabályozás és felügyelet alá helyezik a fedezettkötvény-kibocsátást és a fedezettkötvény-programokat annak biztosítása érdekében, hogy fedezettkötvény-befektetők jogai mindenkor érvényesüljenek. Az említett felügyelet a program jellemzőinek, a fedezeti követelményeknek és a fedezeti halmaz minőségének a folyamatos ellenőrzését foglalja magában. A befektetők védelmének fontos része, hogy a befektetőket megfelelően tájékoztatni kell a fedezettkötvény-kibocsátásra vonatkozó keretszabályozásról. Helyénvaló ezért biztosítani, hogy az illetékes hatóságok rendszeres tájékoztatást tegyenek közzé az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekről és arról, hogy milyen módon látják el a fedezett kötvények közfelügyeletét.

| (37) | A fedezett kötvényeket az Unióban jelenleg nemzeti elnevezésekkel és logókkal forgalmazzák, és ezek némelyike nagy ismertségnek örvend, mások viszont nem. Helyénvalónak tűnik ezért lehetővé tenni, hogy a fedezett kötvényeket az Unióban kibocsátó hitelintézetek a fedezett kötvények mind unióbeli, mind harmadik országbeli befektetők számára való értékesítésekor egy speciális – „európai fedezett kötvény” – logót használhassanak, azzal a feltétellel, hogy az érintett fedezett kötvények megfelelnek az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek. Amennyiben az ilyen fedezett kötvények az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében meghatározott követelményeknek is megfelelnek, akkor a hitelintézetek számára lehetővé kell tenni az „európai (prémium) fedezett kötvény” logó használatát. Ez a logó, amely azt jelzi, hogy további egyedi követelmények teljesülnek, jobb és jól ismert minőséget eredményezve, még a nagy ismertségnek örvendő nemzeti logókkal rendelkező tagállamokban is vonzó lehet. Az „európai fedezett kötvény” és az „európai (prémium) fedezett kötvény” elnevezésű logó célja, hogy a befektetők könnyebben értékelhessék a fedezett kötvények minőségét, és ezáltal azok az Unión belül és kívül egyaránt vonzóbbá váljanak befektetési eszközként. Az említett két logó használatát azonban önkéntessé kell tenni, és a tagállamokat fel kell jogosítani arra, hogy saját nemzeti elnevezéseiket és jelölési rendszereiket az említett két logóval párhuzamosan megtartsák. |
| --- | --- |

(37)

A fedezett kötvényeket az Unióban jelenleg nemzeti elnevezésekkel és logókkal forgalmazzák, és ezek némelyike nagy ismertségnek örvend, mások viszont nem. Helyénvalónak tűnik ezért lehetővé tenni, hogy a fedezett kötvényeket az Unióban kibocsátó hitelintézetek a fedezett kötvények mind unióbeli, mind harmadik országbeli befektetők számára való értékesítésekor egy speciális – „európai fedezett kötvény” – logót használhassanak, azzal a feltétellel, hogy az érintett fedezett kötvények megfelelnek az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek. Amennyiben az ilyen fedezett kötvények az 575/2013/EU rendelet 129. cikkében meghatározott követelményeknek is megfelelnek, akkor a hitelintézetek számára lehetővé kell tenni az „európai (prémium) fedezett kötvény” logó használatát. Ez a logó, amely azt jelzi, hogy további egyedi követelmények teljesülnek, jobb és jól ismert minőséget eredményezve, még a nagy ismertségnek örvendő nemzeti logókkal rendelkező tagállamokban is vonzó lehet. Az „európai fedezett kötvény” és az „európai (prémium) fedezett kötvény” elnevezésű logó célja, hogy a befektetők könnyebben értékelhessék a fedezett kötvények minőségét, és ezáltal azok az Unión belül és kívül egyaránt vonzóbbá váljanak befektetési eszközként. Az említett két logó használatát azonban önkéntessé kell tenni, és a tagállamokat fel kell jogosítani arra, hogy saját nemzeti elnevezéseiket és jelölési rendszereiket az említett két logóval párhuzamosan megtartsák.

| (38) | Ezen irányelv alkalmazásának értékelése érdekében a Bizottságnak az EBH-val szorosan együttműködve ellenőriznie kell a fedezett kötvények unióbeli fejlődését, és jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a befektetők védelmének szintjéről és a fedezettkötvény-piacok fejlődéséről. A jelentésnek emellett be kell mutatnia a fedezettkötvény-kibocsátás fedezetéül szolgáló eszközökkel kapcsolatos fejleményeket. Mivel a meghosszabbítható lejárati szerkezetek alkalmazása egyre gyakoribb, a Bizottságnak jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a meghosszabbítható lejárati szerkezetekkel rendelkező fedezett kötvények működéséről és az ilyen fedezett kötvényekből származó kockázatokról és előnyökről is. |
| --- | --- |

(38)

Ezen irányelv alkalmazásának értékelése érdekében a Bizottságnak az EBH-val szorosan együttműködve ellenőriznie kell a fedezett kötvények unióbeli fejlődését, és jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a befektetők védelmének szintjéről és a fedezettkötvény-piacok fejlődéséről. A jelentésnek emellett be kell mutatnia a fedezettkötvény-kibocsátás fedezetéül szolgáló eszközökkel kapcsolatos fejleményeket. Mivel a meghosszabbítható lejárati szerkezetek alkalmazása egyre gyakoribb, a Bizottságnak jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a meghosszabbítható lejárati szerkezetekkel rendelkező fedezett kötvények működéséről és az ilyen fedezett kötvényekből származó kockázatokról és előnyökről is.

| (39) | A piaci szereplők és mások a reálgazdaság finanszírozására szolgáló további eszközként a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegy (ESN) elnevezésű új pénzügyi eszközt javasolták, amely a lakossági kitettségeknél és jelzáloghiteleknél kockázatosabb, és amely ezen irányelv értelmében nem minősül elfogadható fedezeti eszköznek. A Bizottság 2017. október 3-án konzultált az EBH-val, hogy értékelje, hogy a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek milyen mértékben alkalmazhatnák az EBH által a hagyományos fedezett kötvények esetében meghatározott bevált gyakorlatokat, továbbá hogy értékelje az ESN-ek megfelelő kockázatkezelését és az ESN-problémák lehetséges hatását a banki mérlegek megterhelési szintjére. Erre válaszul az EBH 2018. július 24-én jelentést adott ki. Az EBH jelentésével párhuzamosan a Bizottság 2018. október 12-én tanulmányt tett közzé. A Bizottság tanulmánya és az EBH jelentése arra a következtetésre jutott, hogy további értékelésre van szükség például a szabályozási kezelés tekintetében. A Bizottságnak ezért folytatnia kell annak értékelését, hogy a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyekre vonatkozó jogszabályi keret megfelelő lenne-e, és jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapításairól, adott esetben jogalkotási javaslattal együtt. |
| --- | --- |

(39)

A piaci szereplők és mások a reálgazdaság finanszírozására szolgáló további eszközként a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegy (ESN) elnevezésű új pénzügyi eszközt javasolták, amely a lakossági kitettségeknél és jelzáloghiteleknél kockázatosabb, és amely ezen irányelv értelmében nem minősül elfogadható fedezeti eszköznek. A Bizottság 2017. október 3-án konzultált az EBH-val, hogy értékelje, hogy a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek milyen mértékben alkalmazhatnák az EBH által a hagyományos fedezett kötvények esetében meghatározott bevált gyakorlatokat, továbbá hogy értékelje az ESN-ek megfelelő kockázatkezelését és az ESN-problémák lehetséges hatását a banki mérlegek megterhelési szintjére. Erre válaszul az EBH 2018. július 24-én jelentést adott ki. Az EBH jelentésével párhuzamosan a Bizottság 2018. október 12-én tanulmányt tett közzé. A Bizottság tanulmánya és az EBH jelentése arra a következtetésre jutott, hogy további értékelésre van szükség például a szabályozási kezelés tekintetében. A Bizottságnak ezért folytatnia kell annak értékelését, hogy a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyekre vonatkozó jogszabályi keret megfelelő lenne-e, és jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapításairól, adott esetben jogalkotási javaslattal együtt.

| (40) | A harmadik országbeli hitelintézetek által kibocsátott fedezett kötvények uniós elismerése tekintetében jelenleg nem létezik egyenértékűségi rendszer, kivéve a prudenciális környezetben, ahol egyes harmadik országbeli kötvényekre bizonyos feltételek mellett a likviditás vonatkozásában kedvezményes kezelés alkalmazható. A Bizottságnak ezért az EBH-val szorosan együttműködve értékelnie kell, hogy érdemes és szükséges-e bevezetni egy egyenértékűségi rendszert a fedezett kötvények harmadik országbeli kibocsátói és az ilyen fedezett kötvényekbe befektetők tekintetében. Célszerű, hogy a Bizottság legfeljebb két évvel azután, hogy a tagállamoknak meg kell kezdeniük az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések alkalmazását, jelentést nyújtson be erről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, adott esetben egy jogalkotási javaslattal együtt. |
| --- | --- |

(40)

A harmadik országbeli hitelintézetek által kibocsátott fedezett kötvények uniós elismerése tekintetében jelenleg nem létezik egyenértékűségi rendszer, kivéve a prudenciális környezetben, ahol egyes harmadik országbeli kötvényekre bizonyos feltételek mellett a likviditás vonatkozásában kedvezményes kezelés alkalmazható. A Bizottságnak ezért az EBH-val szorosan együttműködve értékelnie kell, hogy érdemes és szükséges-e bevezetni egy egyenértékűségi rendszert a fedezett kötvények harmadik országbeli kibocsátói és az ilyen fedezett kötvényekbe befektetők tekintetében. Célszerű, hogy a Bizottság legfeljebb két évvel azután, hogy a tagállamoknak meg kell kezdeniük az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések alkalmazását, jelentést nyújtson be erről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, adott esetben egy jogalkotási javaslattal együtt.

| (41) | A fedezett kötvényeket jellemzően többéves tervezett futamidővel bocsátják ki. Szükséges ezért átmeneti intézkedéseket bevezetni annak érdekében, hogy ez az irányelv ne gyakoroljon hatást 2022. július 8. előtt kibocsátott fedezett kötvényekre. Az említett időpont előtt kibocsátott fedezett kötvényeknek ezért továbbra is meg kell felelniük a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és mentesíteni kell őket az ezen irányelvben meghatározott legtöbb új követelmény alól. Lehetővé kell tenni, hogy az ilyen fedezett kötvényekre továbbra is fedezett kötvényként lehessen utalni, feltéve, hogy a 2009/65/EK irányelv kibocsátásuk napján hatályos 52. cikke (4) bekezdésének és az ezen irányelv rájuk alkalmazandó követelményeinek való megfelelést az ezen irányelvnek megfelelően kijelölt illetékes hatóságok felügyelik. Az ilyen felügyelet nem terjedhet ki ezen irányelv azon követelményeire, amelyek alól az említett fedezett kötvények mentesek. Egyes tagállamokban az ISIN azonosító számok hosszabb ideig nyitva állnak, ami lehetővé teszi, hogy a fedezett kötvények kibocsátása az említett kód alatt folyamatosan történjen azzal a céllal, hogy növeljék a fedezett kötvény volumenét (a kibocsátás nagyságát) (adagolt kibocsátás). Az átmeneti intézkedéseknek több korlátozástól függően ki kell terjedniük 2022. július 8. előtt megnyitott ISIN azonosító számok alatti fedezett kötvények adagolt kibocsátásaira. |
| --- | --- |

(41)

A fedezett kötvényeket jellemzően többéves tervezett futamidővel bocsátják ki. Szükséges ezért átmeneti intézkedéseket bevezetni annak érdekében, hogy ez az irányelv ne gyakoroljon hatást 2022. július 8. előtt kibocsátott fedezett kötvényekre. Az említett időpont előtt kibocsátott fedezett kötvényeknek ezért továbbra is meg kell felelniük a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és mentesíteni kell őket az ezen irányelvben meghatározott legtöbb új követelmény alól. Lehetővé kell tenni, hogy az ilyen fedezett kötvényekre továbbra is fedezett kötvényként lehessen utalni, feltéve, hogy a 2009/65/EK irányelv kibocsátásuk napján hatályos 52. cikke (4) bekezdésének és az ezen irányelv rájuk alkalmazandó követelményeinek való megfelelést az ezen irányelvnek megfelelően kijelölt illetékes hatóságok felügyelik. Az ilyen felügyelet nem terjedhet ki ezen irányelv azon követelményeire, amelyek alól az említett fedezett kötvények mentesek. Egyes tagállamokban az ISIN azonosító számok hosszabb ideig nyitva állnak, ami lehetővé teszi, hogy a fedezett kötvények kibocsátása az említett kód alatt folyamatosan történjen azzal a céllal, hogy növeljék a fedezett kötvény volumenét (a kibocsátás nagyságát) (adagolt kibocsátás). Az átmeneti intézkedéseknek több korlátozástól függően ki kell terjedniük 2022. július 8. előtt megnyitott ISIN azonosító számok alatti fedezett kötvények adagolt kibocsátásaira.

| (42) | A fedezett kötvényekre vonatkozó egységes keretszabályozás megállapítása azzal jár, hogy a fedezett kötvények tekintetében módosítani kell a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében szereplő leírást. A 2014/59/EU irányelv a fedezett kötvényeket a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésére való hivatkozással határozza meg. Mivel az említett fogalommeghatározást módosítani kell, ezért a 2014/59/EU irányelvet is módosítani kell. Továbbá a 2022. július 8. előtt a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésének megfelelően kibocsátott fedezett kötvényekre az ezen irányelv által gyakorolt hatások elkerülése érdekében indokolt, hogy az említett fedezett kötvényekre lejáratukig továbbra is fedezett kötvényként lehessen hivatkozni. A 2009/65/EK és a 2014/59/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(42)

A fedezett kötvényekre vonatkozó egységes keretszabályozás megállapítása azzal jár, hogy a fedezett kötvények tekintetében módosítani kell a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében szereplő leírást. A 2014/59/EU irányelv a fedezett kötvényeket a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésére való hivatkozással határozza meg. Mivel az említett fogalommeghatározást módosítani kell, ezért a 2014/59/EU irányelvet is módosítani kell. Továbbá a 2022. július 8. előtt a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésének megfelelően kibocsátott fedezett kötvényekre az ezen irányelv által gyakorolt hatások elkerülése érdekében indokolt, hogy az említett fedezett kötvényekre lejáratukig továbbra is fedezett kötvényként lehessen hivatkozni. A 2009/65/EK és a 2014/59/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (43) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (14) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (14) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt.

| (44) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a fedezett kötvények tekintetében általános keretszabályozás meghatározását – biztosítva azt, hogy a fedezett kötvények strukturális jellemzői Unió-szerte megfeleljenek az uniós kedvezményes kezelést indokoló alacsonyabb kockázati profilnak – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a fedezett kötvények piacának továbbfejlesztésére és a határokon átnyúló uniós befektetések támogatására irányuló igény miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(44)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a fedezett kötvények tekintetében általános keretszabályozás meghatározását – biztosítva azt, hogy a fedezett kötvények strukturális jellemzői Unió-szerte megfeleljenek az uniós kedvezményes kezelést indokoló alacsonyabb kockázati profilnak – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a fedezett kötvények piacának továbbfejlesztésére és a határokon átnyúló uniós befektetések támogatására irányuló igény miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (45) | Az Európai Központi Bankkal konzultációra került sor, és az 2018. augusztus 22-én véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(45)

Az Európai Központi Bankkal konzultációra került sor, és az 2018. augusztus 22-én véleményt nyilvánított.

| (46) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2018. október 12-én véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(46)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2018. október 12-én véleményt nyilvánított.

| (47) | A fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek jelentős mennyiségű személyes adatot kezelnek. Ezt az adatkezelést mindig az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell folytatni. Az EBH-nak hasonlóképpen, az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kell végeznie a személyes adatok kezelését, amikor – ezen irányelv előírásainak megfelelően – az illetékes nemzeti hatóságok által felé közölt közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések központi adatbázisát működteti, |
| --- | --- |

(47)

A fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek jelentős mennyiségű személyes adatot kezelnek. Ezt az adatkezelést mindig az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell folytatni. Az EBH-nak hasonlóképpen, az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kell végeznie a személyes adatok kezelését, amikor – ezen irányelv előírásainak megfelelően – az illetékes nemzeti hatóságok által felé közölt közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések központi adatbázisát működteti,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.CÍM

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv befektetővédelmi szabályokat állapít meg a következők tekintetében:

| (1) | a fedezett kötvények kibocsátására vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

(1)

a fedezett kötvények kibocsátására vonatkozó követelmények;

| (2) | a fedezett kötvények strukturális jellemzői; |
| --- | --- |

(2)

a fedezett kötvények strukturális jellemzői;

| (3) | a fedezett kötvények közfelügyelete; |
| --- | --- |

(3)

a fedezett kötvények közfelügyelete;

| (4) | a fedezett kötvényekkel kapcsolatos közzétételi követelmények. |
| --- | --- |

(4)

a fedezett kötvényekkel kapcsolatos közzétételi követelmények.

2. cikk

Hatály

Ez az irányelv az Unióban letelepedett hitelintézetek által kibocsátott fedezett kötvényekre alkalmazandó.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „fedezett kötvény”: hitelintézet által az ezen irányelv kötelező erejű követelményeit átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelően kibocsátott adósságkötelezvény, amelyet olyan fedezeti eszközökkel biztosítanak, amelyet a fedezettkötvény-befektetők elsőbbségi hitelezőként közvetlen fedezetként igénybe vehetnek; |
| --- | --- |

1.

„fedezett kötvény”: hitelintézet által az ezen irányelv kötelező erejű követelményeit átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelően kibocsátott adósságkötelezvény, amelyet olyan fedezeti eszközökkel biztosítanak, amelyet a fedezettkötvény-befektetők elsőbbségi hitelezőként közvetlen fedezetként igénybe vehetnek;

| 2. | „fedezettkötvény-program”: a fedezett kötvénykibocsátás jogszabályban és szerződéses feltételekben meghatározott strukturális jellemzői, összhangban a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetnek adott engedéllyel; |
| --- | --- |

2.

„fedezettkötvény-program”: a fedezett kötvénykibocsátás jogszabályban és szerződéses feltételekben meghatározott strukturális jellemzői, összhangban a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetnek adott engedéllyel;

| 3. | „fedezeti halmaz”: olyan eszközök egyértelműen meghatározott csoportja, amelyek a fedezett kötvényekhez kapcsolódó fizetési kötelezettségek biztosítékát képezik, és amelyeket elkülönítenek a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által tartott egyéb eszközöktől; |
| --- | --- |

3.

„fedezeti halmaz”: olyan eszközök egyértelműen meghatározott csoportja, amelyek a fedezett kötvényekhez kapcsolódó fizetési kötelezettségek biztosítékát képezik, és amelyeket elkülönítenek a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által tartott egyéb eszközöktől;

| 4. | „fedezeti eszközök”: a fedezeti halmazba felvett eszközök; |
| --- | --- |

4.

„fedezeti eszközök”: a fedezeti halmazba felvett eszközök;

| 5. | „biztosítékeszközök”: a fedezeti eszközöket biztosító tárgyi eszközök és kitettségek formájában fennálló eszközök; |
| --- | --- |

5.

„biztosítékeszközök”: a fedezeti eszközöket biztosító tárgyi eszközök és kitettségek formájában fennálló eszközök;

| 6. | „elkülönítés”: a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által végrehajtott azon tevékenységek, amelyek révén azonosítják a fedezeti eszközöket és azokat a fedezettkötvény-befektetők és a származtatott ügyletek partnerein kívüli hitelezők törvényes hatókörén kívül helyezik; |
| --- | --- |

6.

„elkülönítés”: a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által végrehajtott azon tevékenységek, amelyek révén azonosítják a fedezeti eszközöket és azokat a fedezettkötvény-befektetők és a származtatott ügyletek partnerein kívüli hitelezők törvényes hatókörén kívül helyezik;

| 7. | „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet; |
| --- | --- |

7.

„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet;

| 8. | „szakosított jelzálog-hitelintézet”: olyan hitelintézet, amely kizárólag vagy elsősorban fedezettkötvény-kibocsátásból finanszíroz hiteleket, jogszerűen csak jelzálog- és közszektor-hitelezési tevékenységet végezhet, és nem gyűjthet betéteket, de a lakosságtól gyűjt más visszafizetendő pénzeszközöket; |
| --- | --- |

8.

„szakosított jelzálog-hitelintézet”: olyan hitelintézet, amely kizárólag vagy elsősorban fedezettkötvény-kibocsátásból finanszíroz hiteleket, jogszerűen csak jelzálog- és közszektor-hitelezési tevékenységet végezhet, és nem gyűjthet betéteket, de a lakosságtól gyűjt más visszafizetendő pénzeszközöket;

| 9. | „automatikus futamidő-rövidítés”: olyan helyzet, amelyben a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén a fedezett kötvény automatikusan azonnal esedékessé és kifizethetővé válik, és amely tekintetében a fedezettkötvény-befektetőknek az eredeti lejárati időpontnál korábbi visszafizetés iránti végrehajtható követelésük keletkezik; |
| --- | --- |

9.

„automatikus futamidő-rövidítés”: olyan helyzet, amelyben a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén a fedezett kötvény automatikusan azonnal esedékessé és kifizethetővé válik, és amely tekintetében a fedezettkötvény-befektetőknek az eredeti lejárati időpontnál korábbi visszafizetés iránti végrehajtható követelésük keletkezik;

| 10. | „piaci érték”: ingatlan esetében az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 76. pontjában meghatározott piaci érték; |
| --- | --- |

10.

„piaci érték”: ingatlan esetében az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 76. pontjában meghatározott piaci érték;

| 11. | „jelzálog-hitelbiztosítéki érték”: ingatlan esetében az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 74. pontjában meghatározott jelzálog-hitelbiztosítéki érték; |
| --- | --- |

11.

„jelzálog-hitelbiztosítéki érték”: ingatlan esetében az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 74. pontjában meghatározott jelzálog-hitelbiztosítéki érték;

| 12. | „elsődleges eszközök”: azok a domináns fedezeti eszközök, amelyek meghatározzák a fedezeti halmaz jellegét; |
| --- | --- |

12.

„elsődleges eszközök”: azok a domináns fedezeti eszközök, amelyek meghatározzák a fedezeti halmaz jellegét;

| 13. | „helyettesítő eszközök”: az elsődleges eszközöktől eltérő olyan fedezeti eszközök, amelyek hozzájárulnak a fedezeti követelmények teljesítéséhez; |
| --- | --- |

13.

„helyettesítő eszközök”: az elsődleges eszközöktől eltérő olyan fedezeti eszközök, amelyek hozzájárulnak a fedezeti követelmények teljesítéséhez;

| 14. | „túlfedezet”: a biztosítékok olyan jogszabályban előírt, szerződéses vagy önkéntes teljes szintje, amely meghaladja a 15. cikkben meghatározott fedezeti követelményt; |
| --- | --- |

14.

„túlfedezet”: a biztosítékok olyan jogszabályban előírt, szerződéses vagy önkéntes teljes szintje, amely meghaladja a 15. cikkben meghatározott fedezeti követelményt;

| 15. | „hozzáigazítási követelmények”: olyan szabályok, amelyek értelmében az esedékessé váló eszközök és kötelezettségek közötti cash flow-kat egymáshoz kell igazítani annak szerződéses feltételekkel való biztosításával, hogy a hitelfelvevőktől és a származtatott ügyletek partnereitől kapott összegek még a fedezettkötvény-befektetőknek és a származtatott ügyletek partnereinek teljesítendő kifizetések előtt esedékessé váljanak, és hogy a kapott összegek legalább azonos nagyságúak legyenek a fedezettkötvény-befektetőknek és a származtatott ügyletek partnereinek teljesítendő kifizetések összegével, valamint hogy a hitelfelvevőktől és a származtatott ügyletek partnereitől kapott összegeket a fedezettkötvény-befektetőknek és a származtatott ügyletek partnereinek teljesítendő kifizetések esedékessé válásáig a 16. cikk (3) bekezdésének megfelelően a fedezeti halmazba helyezzék el; |
| --- | --- |

15.

„hozzáigazítási követelmények”: olyan szabályok, amelyek értelmében az esedékessé váló eszközök és kötelezettségek közötti cash flow-kat egymáshoz kell igazítani annak szerződéses feltételekkel való biztosításával, hogy a hitelfelvevőktől és a származtatott ügyletek partnereitől kapott összegek még a fedezettkötvény-befektetőknek és a származtatott ügyletek partnereinek teljesítendő kifizetések előtt esedékessé váljanak, és hogy a kapott összegek legalább azonos nagyságúak legyenek a fedezettkötvény-befektetőknek és a származtatott ügyletek partnereinek teljesítendő kifizetések összegével, valamint hogy a hitelfelvevőktől és a származtatott ügyletek partnereitől kapott összegeket a fedezettkötvény-befektetőknek és a származtatott ügyletek partnereinek teljesítendő kifizetések esedékessé válásáig a 16. cikk (3) bekezdésének megfelelően a fedezeti halmazba helyezzék el;

| 16. | „nettó likviditáskiáramlás”: egy adott napon esedékessé váló valamennyi fizetéskiáramlás – ideértve a tőketörlesztést és a kamatfizetést, valamint a fedezettkötvény-program származtatott ügyleteiből eredő kifizetéseket –, amely nem tartalmazza az ugyanazon a napon a fedezeti eszközökhöz kapcsolódó követelések tekintetében esedékes pénzbeáramlásokat; |
| --- | --- |

16.

„nettó likviditáskiáramlás”: egy adott napon esedékessé váló valamennyi fizetéskiáramlás – ideértve a tőketörlesztést és a kamatfizetést, valamint a fedezettkötvény-program származtatott ügyleteiből eredő kifizetéseket –, amely nem tartalmazza az ugyanazon a napon a fedezeti eszközökhöz kapcsolódó követelések tekintetében esedékes pénzbeáramlásokat;

| 17. | „meghosszabbítható lejárati szerkezet”: olyan mechanizmus, amely egy meghatározott kiváltó esemény bekövetkezésekor lehetővé teszi a fedezett kötvények tervezett lejáratának egy előre meghatározott időszakkal való meghosszabbítását; |
| --- | --- |

17.

„meghosszabbítható lejárati szerkezet”: olyan mechanizmus, amely egy meghatározott kiváltó esemény bekövetkezésekor lehetővé teszi a fedezett kötvények tervezett lejáratának egy előre meghatározott időszakkal való meghosszabbítását;

| 18. | „fedezett kötvények közfelügyelete”: a fedezettkötvény-programok felügyelete, amely biztosítja a fedezettkötvény-kibocsátásra alkalmazandó követelményeknek való megfelelést és az ilyen követelmények érvényesítését; |
| --- | --- |

18.

„fedezett kötvények közfelügyelete”: a fedezettkötvény-programok felügyelete, amely biztosítja a fedezettkötvény-kibocsátásra alkalmazandó követelményeknek való megfelelést és az ilyen követelmények érvényesítését;

| 19. | „különleges vagyonfelügyelő”: fedezettkötvény-program igazgatására kinevezett személy vagy szervezet, a programban fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége esetén, vagy ha a 2014/59/EU irányelv 32. cikkének (1) bekezdése értelmében megállapítást nyer, hogy a hitelintézet csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut, vagy kivételes körülmények esetén, ha az érintett illetékes hatóság megállapítja, hogy az említett hitelintézet megfelelő működését komoly veszély fenyegeti; |
| --- | --- |

19.

„különleges vagyonfelügyelő”: fedezettkötvény-program igazgatására kinevezett személy vagy szervezet, a programban fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége esetén, vagy ha a 2014/59/EU irányelv 32. cikkének (1) bekezdése értelmében megállapítást nyer, hogy a hitelintézet csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut, vagy kivételes körülmények esetén, ha az érintett illetékes hatóság megállapítja, hogy az említett hitelintézet megfelelő működését komoly veszély fenyegeti;

| 20. | „szanálás”: a 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott szanálás; |
| --- | --- |

20.

„szanálás”: a 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott szanálás;

| 21. | „csoport”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 138. pontjában meghatározott csoport; |
| --- | --- |

21.

„csoport”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 138. pontjában meghatározott csoport;

| 22. | „közvállalkozások”: 2006/111/EK bizottsági irányelv 2. cikkének b) pontjában meghatározott közvállalkozások. |
| --- | --- |

22.

„közvállalkozások”: 2006/111/EK bizottsági irányelv 2. cikkének b) pontjában meghatározott közvállalkozások.

II. CÍM

A FEDEZETT KÖTVÉNYEK STRUKTURÁLIS JELLEMZŐI

1. FEJEZET

Kettős fedezet és csődtávoliság

4. cikk

Kettős fedezet

(1)   A tagállamok szabályok megállapításával a következő követelésekre jogosítják fel a fedezettkötvény-befektetőket és a 11. cikknek megfelelő származtatott ügyletek partnereit:

| a) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézettel szembeni követelés; |
| --- | --- |

a)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézettel szembeni követelés;

| b) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén a fedezeti eszközök tőkéjével és felhalmozott, valamint jövőbeli kamataival szembeni elsőbbségi követelés; |
| --- | --- |

b)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén a fedezeti eszközök tőkéjével és felhalmozott, valamint jövőbeli kamataival szembeni elsőbbségi követelés;

| c) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége esetén, ha a b) pontban említett elsőbbségi követelés nem teljesíthető teljeskörűen, az említett hitelintézet csődvagyonával szembeni olyan követelés, amely a rendes fizetésképtelenségi eljárás kielégítési sorrendjét meghatározó nemzeti jogszabályok szerint egyenrangú a hitelintézet biztosítékkal nem rendelkező nem elsőbbségi hitelezőinek követeléseivel. |
| --- | --- |

c)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége esetén, ha a b) pontban említett elsőbbségi követelés nem teljesíthető teljeskörűen, az említett hitelintézet csődvagyonával szembeni olyan követelés, amely a rendes fizetésképtelenségi eljárás kielégítési sorrendjét meghatározó nemzeti jogszabályok szerint egyenrangú a hitelintézet biztosítékkal nem rendelkező nem elsőbbségi hitelezőinek követeléseivel.

(2)   Az (1) bekezdésben említett követelések a fedezett kötvényekhez kötődő teljes fizetési kötelezettség mértékére korlátozódnak.

(3)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában egy szakosított jelzálog-hitelintézet fizetésképtelensége esetén megállapíthatnak olyan szabályokat, amelyek értelmében a fedezettkötvény-befektetők és a 11. cikknek megfelelő származtatott ügyletek partnereinek követelései magasabb rangúak, mint a szakosított jelzálog-hitelintézet biztosítékkal nem rendelkező nem elsőbbségi hitelezőinek követelései – amelyeket a rendes fizetésképtelenségi eljárás hitelezői sorrendjét meghatározó nemzeti jogszabályoknak megfelelően határoznak meg –, de alacsonyabb rangúak, mint a többi elsőbbségi hitelező követelései.

5. cikk

A fedezett kötvények csődtávolisága

A tagállamok biztosítják, hogy a fedezett kötvényekhez kötődő fizetési kötelezettségek a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén ne tartozzanak automatikus futamidő-rövidítés hatálya alá.

2. FEJEZET

Fedezeti halmaz és fedezet

I. szakasz

Elfogadható eszközök

6. cikk

Elfogadható fedezeti eszközök

(1)   A tagállamok előírják, hogy a fedezett kötvényeket mindenkor az alábbi eszközökkel kell biztosítani:

| a) | az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdése szerint elfogadható eszközök, feltéve, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet megfelel az említett rendelet 129. cikkének (1a)–(3) bekezdésében foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdése szerint elfogadható eszközök, feltéve, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet megfelel az említett rendelet 129. cikkének (1a)–(3) bekezdésében foglalt követelményeknek;

| b) | kiváló minőségű fedezeti eszközök, amelyek biztosítják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet kifizetés iránti követelése megfeleljen a (2) bekezdésben foglaltaknak, és amelyeket a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő biztosítékeszközök fedeznek; vagy |
| --- | --- |

b)

kiváló minőségű fedezeti eszközök, amelyek biztosítják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet kifizetés iránti követelése megfeleljen a (2) bekezdésben foglaltaknak, és amelyeket a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő biztosítékeszközök fedeznek; vagy

| c) | a közvállalkozásoknak nyújtott vagy általuk garantált kölcsönök formáját öltő eszközök, az e cikk (4) bekezdésére is figyelemmel. |
| --- | --- |

c)

a közvállalkozásoknak nyújtott vagy általuk garantált kölcsönök formáját öltő eszközök, az e cikk (4) bekezdésére is figyelemmel.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett kifizetés iránti követelésre a következő jogi követelmények vonatkoznak:

| a) | az eszköz olyan pénzösszegek kifizetése iránti követelést testesít meg, amelynek minimális értéke mindenkor meghatározható, amely jogilag érvényes és érvényesíthető, amelyre csak az a feltétel vonatkozik, hogy a követelés egy későbbi időpontban jár le, és amelyet jelzálog, teher, zálogjog vagy más garancia fedez; |
| --- | --- |

a)

az eszköz olyan pénzösszegek kifizetése iránti követelést testesít meg, amelynek minimális értéke mindenkor meghatározható, amely jogilag érvényes és érvényesíthető, amelyre csak az a feltétel vonatkozik, hogy a követelés egy későbbi időpontban jár le, és amelyet jelzálog, teher, zálogjog vagy más garancia fedez;

| b) | a kifizetés iránti követelést biztosító jelzálog, teher, zálogjog vagy más garancia végrehajtható; |
| --- | --- |

b)

a kifizetés iránti követelést biztosító jelzálog, teher, zálogjog vagy más garancia végrehajtható;

| c) | a kifizetés iránti követelést biztosító jelzálog, teher, zálogjog vagy más garancia létrehozásával kapcsolatos minden jogi követelmény teljesült; |
| --- | --- |

c)

a kifizetés iránti követelést biztosító jelzálog, teher, zálogjog vagy más garancia létrehozásával kapcsolatos minden jogi követelmény teljesült;

| d) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a kifizetés iránti követelést biztosító jelzálog, teher, zálogjog vagy garancia révén indokolatlan késedelem nélkül be tudja hajtani a követelés értékét. |
| --- | --- |

d)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a kifizetés iránti követelést biztosító jelzálog, teher, zálogjog vagy garancia révén indokolatlan késedelem nélkül be tudja hajtani a követelés értékét.

A tagállamok előírják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek azok fedezeti halmazba való felvétele előtt értékeljék a kifizetés iránti követelések végrehajthatóságát és biztosítékeszközök értékesítésének lehetőségét.

(3)   A (1) bekezdés b) pontjában említett biztosítékeszközöknek meg kell felelniük a következő követelmények egyikének:

| a) | a tárgyi biztosítékeszközök esetében léteznek olyan értékelési standardok, amelyeket általában elfogadnak a szakértők, és amelyek megfelelőek az érintett tárgyi biztosítékeszköz számára, és létezik egy nyilvános nyilvántartás, amely rögzíti az említett tárgyi biztosítékeszközökre vonatkozó tulajdonjogot és követeléseket; vagy |
| --- | --- |

a)

a tárgyi biztosítékeszközök esetében léteznek olyan értékelési standardok, amelyeket általában elfogadnak a szakértők, és amelyek megfelelőek az érintett tárgyi biztosítékeszköz számára, és létezik egy nyilvános nyilvántartás, amely rögzíti az említett tárgyi biztosítékeszközökre vonatkozó tulajdonjogot és követeléseket; vagy

| b) | a kitettségek formájában megjelenő eszközök esetében a kitettségi partner biztonsága és megbízhatósága az adókivetési hatásköréből következik, illetve abból, hogy a partner működési stabilitása és pénzügyi fizetőképessége folyamatos állami felügyelet tárgyát képezi. |
| --- | --- |

b)

a kitettségek formájában megjelenő eszközök esetében a kitettségi partner biztonsága és megbízhatósága az adókivetési hatásköréből következik, illetve abból, hogy a partner működési stabilitása és pénzügyi fizetőképessége folyamatos állami felügyelet tárgyát képezi.

Az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett tárgyi biztosítékeszközök hozzájárulnak a fedezett kötvényhez kapcsolódó kötelezettségek fedezéséhez a bármilyen elsőbbségi zálogjoggal kombinált zálogjogok tőkeösszege és az említett tárgyi biztosítékeszközök értékének 70%-a közül a kisebb összegig. Az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett tárgyi biztosítékeszközöknek, amelyek az (1) bekezdés a) pontjában említettek szerint eszközöket fedeznek, nem kell megfelelniük a 70%-os korlátnak vagy az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében meghatározott korlátoknak.

Amennyiben az e bekezdés első albekezdése a) pontjának alkalmazásában egy adott tárgyi biztosítékeszközre vonatkozóan nem létezik nyilvános nyilvántartás, a tagállamok rendelkezhetnek a tárgyi biztosítékeszköz tulajdonjoga vagy a vele szemben támasztott követelések igazolásának alternatív formájáról, amennyiben az igazolás alternatív formája által biztosított védelem összehasonlítható a nyilvános nyilvántartás által biztosított védelemmel abban az értelemben, hogy az érintett tagállam jogával összhangban lehetővé teszi az érdekelt harmadik felek számára, hogy hozzáférjenek a megterhelt tárgyi biztosítékeszköz azonosításával, a tulajdonjog megállapításával, a terhek dokumentálásával és megállapításával, valamint a biztonsági érdekek érvényesíthetőségével kapcsolatos információkhoz.

(4)   Az (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában a közvállalkozásoknak nyújtott kölcsönökkel biztosított vagy a közvállalkozások által elsődleges eszközökként garantált fedezett kötvényekre a minimum 10%-os túlfedezet követelménye és az alábbi feltételek mindegyike vonatkozik:

| a) | a közvállalkozások valamely közhatóság által kiadott engedély, koncessziós szerződés vagy más megbízási forma alapján alapvető közszolgáltatásokat nyújtanak; |
| --- | --- |

a)

a közvállalkozások valamely közhatóság által kiadott engedély, koncessziós szerződés vagy más megbízási forma alapján alapvető közszolgáltatásokat nyújtanak;

| b) | a közvállalkozások állami felügyelet alá tartoznak; |
| --- | --- |

b)

a közvállalkozások állami felügyelet alá tartoznak;

| c) | a közvállalkozások elegendő bevételtermelő kapacitással rendelkeznek, amelyet az biztosít, hogy e közvállalkozások:






  i. | megfelelő rugalmassággal rendelkeznek a nyújtott szolgáltatással kapcsolatos díjak, költségek és követelések beszedésére és növelésére pénzügyi stabilitásuk és fizetőképességük biztosítása érdekében, |
| --- | --- | --- |

c)

a közvállalkozások elegendő bevételtermelő kapacitással rendelkeznek, amelyet az biztosít, hogy e közvállalkozások:

i.

megfelelő rugalmassággal rendelkeznek a nyújtott szolgáltatással kapcsolatos díjak, költségek és követelések beszedésére és növelésére pénzügyi stabilitásuk és fizetőképességük biztosítása érdekében,

| ii. | jogszabályi alapon elegendő pénzügyi támogatásban részesülnek annak érdekében, hogy biztosítsák pénzügyi stabilitásukat és fizetőképességüket az alapvető közszolgáltatások nyújtása fejében, vagy |
| --- | --- |

ii.

jogszabályi alapon elegendő pénzügyi támogatásban részesülnek annak érdekében, hogy biztosítsák pénzügyi stabilitásukat és fizetőképességüket az alapvető közszolgáltatások nyújtása fejében, vagy

| iii. | nyereség- és veszteségátruházási megállapodást kötöttek egy közhatósággal. |
| --- | --- |

iii.

nyereség- és veszteségátruházási megállapodást kötöttek egy közhatósággal.

(5)   A tagállamok szabályokat állapítanak meg az (1) bekezdés a) és b) pontjában említettek szerint eszközöket fedező tárgyi biztosítékeszközök értékelésére vonatkozó módszertan és eljárás tekintetében. E szabályoknak legalább az alábbiakat kell biztosítaniuk:

| a) | minden egyes tárgyi biztosítékeszköz esetében azt, hogy a fedezeti eszköz fedezeti halmazba való felvételének pillanatában rendelkezésre álljon egy piaci érték szerinti vagy piaci érték alatti vagy jelzálog-hitelbiztosítéki érték szerinti aktuális értékelés; |
| --- | --- |

a)

minden egyes tárgyi biztosítékeszköz esetében azt, hogy a fedezeti eszköz fedezeti halmazba való felvételének pillanatában rendelkezésre álljon egy piaci érték szerinti vagy piaci érték alatti vagy jelzálog-hitelbiztosítéki érték szerinti aktuális értékelés;

| b) | az értékelést olyan értékelő végezze, aki rendelkezik a szükséges képesítésekkel, képességekkel és tapasztalattal; továbbá |
| --- | --- |

b)

az értékelést olyan értékelő végezze, aki rendelkezik a szükséges képesítésekkel, képességekkel és tapasztalattal; továbbá

| c) | az értékelő a hitelezési döntéshozatali folyamattól független legyen, a tárgyi biztosítékeszköz értékének megállapításakor ne vegyen figyelembe spekulatív elemeket, és a tárgyi biztosítékeszköz értékét átlátható és egyértelmű módon dokumentálja. |
| --- | --- |

c)

az értékelő a hitelezési döntéshozatali folyamattól független legyen, a tárgyi biztosítékeszköz értékének megállapításakor ne vegyen figyelembe spekulatív elemeket, és a tárgyi biztosítékeszköz értékét átlátható és egyértelmű módon dokumentálja.

(6)   A tagállamok előírják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek eljárásokkal rendelkezzenek annak ellenőrzésére, hogy az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említettek szerint eszközöket fedező tárgyi biztosítékeszközök megfelelő biztosítással rendelkezzenek a kár kockázatával szemben, és hogy a biztosítási kárigényt a 12. cikkel összhangban elkülönítsék.

(7)   A tagállamok előírják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek dokumentációt vezessenek az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett fedezeti eszközökről, valamint a hitelezési politikáiknak az ezen cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek való megfeleléséről.

(8)   A tagállamok szabályokat állapítanak meg, amelyek biztosítják a fedezeti halmaz kockázatdiverzifikációját az (1) bekezdés a) pontja szerint nem elfogadható eszközök granularitása és materiális koncentrációja tekintetében.

7. cikk

Az Unión kívül található biztosítékeszközök

(1)   A tagállamok a (2) bekezdésre is figyelemmel lehetővé tehetik a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek számára, hogy a fedezeti halmazba az Unión kívül található biztosítékeszközökkel fedezett eszközöket is felvegyenek.

(2)   Ha a tagállamok lehetővé teszik az (1) bekezdésben említett eszközök felvételét, akkor a befektetők védelme érdekében a hitelintézetek számára előírják, hogy ellenőrizzék, hogy az említett biztosítékeszközök megfelelnek-e a 6. cikkben meghatározott összes követelménynek. A tagállamok biztosítják, hogy az említett biztosítékeszközök az Unióban található biztosítékeszközök által nyújtotthoz hasonló szintű biztonságot kínáljanak, valamint hogy az említett biztosítékeszközök értékesítése végrehajtásának joghatása megegyezzen az Unióban található biztosítékeszközök értékesítése végrehajtásának joghatásával.

8. cikk

Csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák

A tagállamok szabályokat állapíthatnak meg a csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák felhasználása tekintetében, amelyek értelmében a csoporthoz tartozó hitelintézet által kibocsátott fedezett kötvényeket (a továbbiakban: a belsőleg kibocsátott fedezett kötvények) fedezeti eszközként használják fel egy ugyanazon csoporthoz tartozó másik hitelintézet általi külső fedezettkötvény-kibocsátással (a továbbiakban: a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények) kapcsolatban. Az említett szabályok legalább a következő követelményeket foglalják magukban:

| a) | a belsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetnek értékesítik; |
| --- | --- |

a)

a belsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetnek értékesítik;

| b) | a belsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket fedezeti eszközként használják fel a fedezeti halmazban a külsőleg kibocsátott fedezett kötvényekhez és a külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet mérlegében szerepelnek; |
| --- | --- |

b)

a belsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket fedezeti eszközként használják fel a fedezeti halmazban a külsőleg kibocsátott fedezett kötvényekhez és a külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet mérlegében szerepelnek;

| c) | a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények fedezeti halmaza csak a csoporton belül egyetlen hitelintézet által belsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket tartalmaz; |
| --- | --- |

c)

a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények fedezeti halmaza csak a csoporton belül egyetlen hitelintézet által belsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket tartalmaz;

| d) | a külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a csoporton kívüli fedezettkötvény-befektetőknek kívánja értékesíteni a külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket; |
| --- | --- |

d)

a külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a csoporton kívüli fedezettkötvény-befektetőknek kívánja értékesíteni a külsőleg kibocsátott fedezett kötvényeket;

| e) | a belsőleg és a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények kibocsátáskor egyaránt az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 2. fejezete szerinti 1. hitelminőségi besorolásba tartoznak, és esetükben az ezen irányelv 6. cikkében említett elfogadható fedezeti eszközök szolgálnak fedezetül; |
| --- | --- |

e)

a belsőleg és a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények kibocsátáskor egyaránt az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 2. fejezete szerinti 1. hitelminőségi besorolásba tartoznak, és esetükben az ezen irányelv 6. cikkében említett elfogadható fedezeti eszközök szolgálnak fedezetül;

| f) | a határokon átnyúló, csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák esetében a belsőleg kibocsátott fedezett kötvények fedezeti eszközei megfelelnek a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények elfogadhatósági és fedezeti követelményeinek. |
| --- | --- |

f)

a határokon átnyúló, csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák esetében a belsőleg kibocsátott fedezett kötvények fedezeti eszközei megfelelnek a külsőleg kibocsátott fedezett kötvények elfogadhatósági és fedezeti követelményeinek.

Az e cikk első albekezdése e) pontjának alkalmazásában a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok engedélyezhetik, hogy a 2. hitelminőségi besorolásba tartozó fedezett kötvények a hitelminőségi besorolásuk lerontását eredményező változást követően továbbra is a csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúra részét képezzék, feltéve, hogy az említett illetékes hatóságok megállapítják, hogy a hitelminőségi besorolás megváltozása nem a 19. cikk (2) bekezdését átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott engedélyezési követelmények megsértésének tudható be. A 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok ezt követően értesítik az EBH-t az ezen albekezdés alapján hozott döntésükről.

9. cikk

Együttes finanszírozás

(1)   A tagállamok lehetővé teszik a valamely hitelintézettől származó és egy fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által vásárolt elfogadható fedezeti eszközök fedezettkötvény-kibocsátásnál fedezeti eszközként való felhasználását.

A tagállamok szabályozzák ezeket a vásárlásokat annak biztosítása érdekében, hogy a 6. és 12. cikkben meghatározott követelmények teljesüljenek.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében foglalt követelmény sérelme nélkül, a tagállamok a 2002/47/EK irányelv szerinti, pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodás útján is engedélyezhetik az átadást.

(3)   Az (1) bekezdés második albekezdésében foglalt követelmény sérelme nélkül, a tagállamok engedélyezhetik az olyan eszközök fedezeti eszközként történő felhasználását is, amelyek olyan vállalkozástól származnak, amely nem hitelintézet. Amennyiben a tagállamok élnek ezzel a lehetőséggel, elő kell írniuk, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet vagy értékelje azon vállalkozás hitelnyújtással kapcsolatos szabványait, amelytől a fedezeti eszköz származik, vagy maga végezze el a hitelfelvevő hitelképességének alapos értékelését.

10. cikk

A fedezeti halmaz összetétele

A tagállamok a befektetők védelme érdekében szabályokat állapítanak meg a fedezeti halmazok összetételére vonatkozóan. Az említett szabályok adott esetben feltételeket határoznak meg az olyan elsődleges fedezeti eszközök fedezeti halmazba való, a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek által történő felvétele tekintetében, amelyek eltérő tulajdonságokkal rendelkeznek a strukturális jellemzők, élettartam vagy kockázati profil szempontjából.

11. cikk

A fedezeti halmazban lévő származtatott ügyletek

(1)   A tagállamok a befektetők védelme érdekében csak akkor teszik lehetővé, hogy a fedezeti halmaz származtatott ügyleteket tartalmazzon, ha teljesülnek legalább a következő követelmények:

| a) | a fedezeti halmaz kizárólag kockázatfedezeti célból tartalmazza a származtatott ügyleteket, mennyiségüket a fedezett kockázat csökkenése esetén kiigazítják, és megszűnnek, amikor a fedezett kockázat megszűnik; |
| --- | --- |

a)

a fedezeti halmaz kizárólag kockázatfedezeti célból tartalmazza a származtatott ügyleteket, mennyiségüket a fedezett kockázat csökkenése esetén kiigazítják, és megszűnnek, amikor a fedezett kockázat megszűnik;

| b) | a származtatott ügyleteket kellően dokumentálják; |
| --- | --- |

b)

a származtatott ügyleteket kellően dokumentálják;

| c) | a származtatott ügyleteket a 12. cikknek megfelelően elkülönítik; |
| --- | --- |

c)

a származtatott ügyleteket a 12. cikknek megfelelően elkülönítik;

| d) | a származtatott ügyleteket nem lehet megszüntetni a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén; |
| --- | --- |

d)

a származtatott ügyleteket nem lehet megszüntetni a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén;

| e) | a származtatott ügyletek megfelelnek a (2) bekezdés alapján megállapított szabályoknak. |
| --- | --- |

e)

a származtatott ügyletek megfelelnek a (2) bekezdés alapján megállapított szabályoknak.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben felsorolt követelmények teljesülése érdekében szabályokat állapítanak meg a fedezeti halmazban lévő származtatott ügyletek tekintetében. Az említett szabályok meghatározzák a következőket:

| a) | a fedezeti ügyleti partnerekre vonatkozó alkalmassági feltételek; |
| --- | --- |

a)

a fedezeti ügyleti partnerekre vonatkozó alkalmassági feltételek;

| b) | a származtatott ügyletekkel kapcsolatban rendelkezésre bocsátandó dokumentáció. |
| --- | --- |

b)

a származtatott ügyletekkel kapcsolatban rendelkezésre bocsátandó dokumentáció.

12. cikk

A fedezeti eszközök elkülönítése

(1)   A tagállamok megállapítják a fedezeti eszközök elkülönítésére vonatkozó szabályokat. Az említett szabályok legalább a következő követelményeket foglalják magukban:

| a) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet mindenkor azonosítani tudja valamennyi fedezeti eszközt; |
| --- | --- |

a)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet mindenkor azonosítani tudja valamennyi fedezeti eszközt;

| b) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetet jogilag kötelező erejű és végrehajtható előírás kötelezi valamennyi fedezeti eszköz elkülönítésére; |
| --- | --- |

b)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetet jogilag kötelező erejű és végrehajtható előírás kötelezi valamennyi fedezeti eszköz elkülönítésére;

| c) | valamennyi fedezeti eszköz védett harmadik felek követeléseivel szemben, és a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett elsőbbségi követelés teljesítéséig nem képezi részét a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet csődvagyonának. |
| --- | --- |

c)

valamennyi fedezeti eszköz védett harmadik felek követeléseivel szemben, és a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett elsőbbségi követelés teljesítéséig nem képezi részét a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet csődvagyonának.

Az első albekezdés alkalmazásában a fedezeti eszközök magukban foglalják a származtatott ügyletek pozícióival kapcsolatban kapott biztosítékokat is.

(2)   A fedezeti eszközök (1) bekezdésben említett elkülönítése a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén is alkalmazandó.

13. cikk

Fedezetellenőr

(1)   A tagállamok előírhatják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek fedezetellenőrt nevezzenek ki a fedezeti halmaznak a 6–12. és a 14–17. cikkben meghatározott követelmények tekintetében való folyamatos ellenőrzése céljából.

(2)   Ha a tagállamok élnek az (1) bekezdés szerinti lehetőséggel, akkor szabályokat kell megállapítaniuk legalább a következők tekintetében:

| a) | a fedezetellenőr kinevezése és felmentése; |
| --- | --- |

a)

a fedezetellenőr kinevezése és felmentése;

| b) | a fedezetellenőrre vonatkozó alkalmassági feltételek; |
| --- | --- |

b)

a fedezetellenőrre vonatkozó alkalmassági feltételek;

| c) | a fedezetellenőr szerepe és feladatai, ideértve a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelenségének vagy szanálásának esetét is; |
| --- | --- |

c)

a fedezetellenőr szerepe és feladatai, ideértve a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelenségének vagy szanálásának esetét is;

| d) | a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok számára való jelentéstételi kötelezettség; |
| --- | --- |

d)

a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok számára való jelentéstételi kötelezettség;

| e) | a fedezetellenőr feladatainak ellátásához szükséges információkhoz való hozzáférés joga. |
| --- | --- |

e)

a fedezetellenőr feladatainak ellátásához szükséges információkhoz való hozzáférés joga.

(3)   Amennyiben a tagállamok élnek az (1) bekezdésben foglalt lehetőséggel, a fedezetellenőr elkülönül és független a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézettől és az említett hitelintézet könyvvizsgálójától.

A tagállamok azonban engedélyezhetik, hogy a fedezetellenőr ne különüljön el a hitelintézettől (a továbbiakban: a belső fedezetellenőr), amennyiben:

| a) | a belső fedezetellenőr független a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet hitelezési döntéssel kapcsolatos eljárásától; |
| --- | --- |

a)

a belső fedezetellenőr független a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet hitelezési döntéssel kapcsolatos eljárásától;

| b) | a (2) bekezdés a) pontjának sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a belső fedezetellenőrt ne lehessen megfosztani az említett feladatától a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet felügyeleti funkciójában eljáró irányító testületének előzetes jóváhagyása nélkül; továbbá |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a) pontjának sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a belső fedezetellenőrt ne lehessen megfosztani az említett feladatától a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet felügyeleti funkciójában eljáró irányító testületének előzetes jóváhagyása nélkül; továbbá

| c) | a belső fedezetellenőr szükség esetén közvetlen hozzáféréssel rendelkezik a felügyeleti funkciójában eljáró irányító testülethez. |
| --- | --- |

c)

a belső fedezetellenőr szükség esetén közvetlen hozzáféréssel rendelkezik a felügyeleti funkciójában eljáró irányító testülethez.

(4)   Ha a tagállamok élnek az (1) bekezdés szerinti lehetőséggel, erről értesítik az EBH-t.

14. cikk

A befektetők tájékoztatása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által a fedezettkötvény-programjaikról nyújtott tájékoztatás kellően részletes legyen ahhoz, hogy a befektetők értékelni tudják a program profilját és kockázatait, és elvégezhessék előzetes vizsgálataikat.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazásában biztosítják, hogy a befektetők legalább negyedévente megkapják a tájékoztatást, amelynek tartalmaznia kell legalább a következő minimális portfólióinformációkat:

| a) | a fedezeti halmaz és a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány értéke; |
| --- | --- |

a)

a fedezeti halmaz és a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány értéke;

| b) | a nemzetközi értékpapír-azonosító számok (ISIN) jegyzéke az adott program keretébe tartozó valamennyi olyan fedezettkötvény-kibocsátás tekintetében, amely ISIN azonosító számmal rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi értékpapír-azonosító számok (ISIN) jegyzéke az adott program keretébe tartozó valamennyi olyan fedezettkötvény-kibocsátás tekintetében, amely ISIN azonosító számmal rendelkezik;

| c) | a fedezeti eszközök földrajzi eloszlása és típusa, a fedezett hitelek nagysága és az értékelési módszer; |
| --- | --- |

c)

a fedezeti eszközök földrajzi eloszlása és típusa, a fedezett hitelek nagysága és az értékelési módszer;

| d) | a piaci kockázatra vonatkozó részletek, ideértve a kamatláb- és devizakockázatot, valamint a hitel- és likviditási kockázatokat; |
| --- | --- |

d)

a piaci kockázatra vonatkozó részletek, ideértve a kamatláb- és devizakockázatot, valamint a hitel- és likviditási kockázatokat;

| e) | a fedezeti eszközöknek és a fedezett kötvényeknek a lejárati szerkezete, beleértve adott esetben a lejárat meghosszabbítását kiváltó események áttekintését is; |
| --- | --- |

e)

a fedezeti eszközöknek és a fedezett kötvényeknek a lejárati szerkezete, beleértve adott esetben a lejárat meghosszabbítását kiváltó események áttekintését is;

| f) | az előírt és rendelkezésre álló fedezeti szint, valamint a jogszabályban előírt, a szerződéses és az önkéntes túlfedezet szintje; |
| --- | --- |

f)

az előírt és rendelkezésre álló fedezeti szint, valamint a jogszabályban előírt, a szerződéses és az önkéntes túlfedezet szintje;

| g) | azon hitelek százalékos aránya, amelyek esetében úgy tekintik, hogy az 575/2013/EU rendelet 178. cikk értelmében nemteljesítés következett be, és minden olyan esetben, amikor a kölcsönök több mint 90 napja késedelmesek. |
| --- | --- |

g)

azon hitelek százalékos aránya, amelyek esetében úgy tekintik, hogy az 575/2013/EU rendelet 178. cikk értelmében nemteljesítés következett be, és minden olyan esetben, amikor a kölcsönök több mint 90 napja késedelmesek.

A tagállamok biztosítják, hogy a 8. cikkben említett, csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrák hatálya alá tartozó, külsőleg kibocsátott fedezett kötvények esetében az e bekezdés első albekezdésében említett információkat, illetve az azokra mutató hivatkozást a befektetők a csoport valamennyi belsőleg kibocsátott kötvényállománya tekintetében megkapják. A tagállamok biztosítják, hogy a befektetők az említett tájékoztatást legalább összesített formában megkapják.

(3)   A tagállamok a befektetők védelme érdekében előírják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek a honlapjukon tegyék közzé az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelően a befektetők rendelkezésére bocsátott tájékoztatást. A tagállamok nem írhatják elő az említett hitelintézetek számára, hogy ezeket az információkat papíron tegyék közzé.

II. szakasz

Fedezeti és likviditási követelmények

15. cikk

Fedezeti követelmények

(1)   A tagállamok a befektetők védelme érdekében előírják, hogy a fedezettkötvény-programok mindenkor feleljenek meg legalább a (2)–(8) bekezdésben meghatározott fedezeti követelményeknek.

(2)   A fedezett kötvények minden kötelezettségére kiterjednek a fedezeti eszközökhöz kapcsolódó kifizetés iránti követelések.

(3)   A (2) bekezdésben említett kötelezettségek a következőket foglalják magukban:

| a) | a forgalomban lévő fedezett kötvények tőkeösszegének kifizetésére vonatkozó kötelezettségek; |
| --- | --- |

a)

a forgalomban lévő fedezett kötvények tőkeösszegének kifizetésére vonatkozó kötelezettségek;

| b) | a forgalomban lévő fedezett kötvények kamatainak kifizetésére vonatkozó kötelezettségek; |
| --- | --- |

b)

a forgalomban lévő fedezett kötvények kamatainak kifizetésére vonatkozó kötelezettségek;

| c) | a 11. cikknek megfelelően tartott származtatott ügyletekhez kapcsolódó kifizetési kötelezettségek; továbbá |
| --- | --- |

c)

a 11. cikknek megfelelően tartott származtatott ügyletekhez kapcsolódó kifizetési kötelezettségek; továbbá

| d) | a fedezettkötvény-program felszámolásának várható fenntartási és igazgatási költségei. |
| --- | --- |

d)

a fedezettkötvény-program felszámolásának várható fenntartási és igazgatási költségei.

Az első albekezdés d) pontja alkalmazásában a tagállamok lehetővé tehetik az egyösszegű átalány kiszámítását.

(4)   A fedezeti követelmény teljesítéséhez a következő fedezeti eszközök járulnak hozzá:

| a) | az elsődleges eszközök; |
| --- | --- |

a)

az elsődleges eszközök;

| b) | a helyettesítő eszközök; |
| --- | --- |

b)

a helyettesítő eszközök;

| c) | a 16. cikknek megfelelően tartott likvid eszközök; továbbá |
| --- | --- |

c)

a 16. cikknek megfelelően tartott likvid eszközök; továbbá

| d) | a 11. cikknek megfelelően tartott származtatott ügyletekhez kapcsolódó kifizetés iránti követelések; |
| --- | --- |

d)

a 11. cikknek megfelelően tartott származtatott ügyletekhez kapcsolódó kifizetés iránti követelések;

A fedezethez nem járulnak hozzá azok a fedezetlen követelések, amelyek az 575/2013/EU rendelet 178. cikke alapján nemteljesítőnek minősülnek.

(5)   A tagállamok a (3) bekezdés első albekezdése c) pontjának és a (4) bekezdés első albekezdése d) pontjának alkalmazásában szabályokat állapítanak meg a származtatott ügyletek értékelése tekintetében.

(6)   A szükséges fedezetet úgy kell kiszámítani, hogy valamennyi fedezeti eszköz teljes tőkeösszege elérje vagy meghaladja a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány teljes tőkeösszegét (a továbbiakban: a névértékelv).

A tagállamok lehetővé tehetik más számítási elv alkalmazását, ha az nem eredményez a névértékelv szerint számítottnál nagyobb arányú fedezetet.

A tagállamok meghatározzák a forgalomban lévő fedezettkötvény-állomány után fizetendő kamatok és a fedezeti eszközök után követelt kamatok kiszámítására vonatkozó szabályokat, amelyeknek az alkalmazandó számviteli standardokkal összhangban tükrözniük kell a megbízható prudenciális elveket.

(7)   A (6) bekezdés első albekezdésétől eltérve a tagállamok megbízható prudenciális elveket tükröző és az alkalmazandó számviteli standardoknak megfelelő módon lehetővé tehetik, hogy a fedezeti eszköz jövőbeli követelt kamatainak – a megfelelő fedezett kötvény után fizetendő nettó jövőbeni kamatokkal csökkentett– értékét figyelembe vegyék a fedezett kötvényhez kapcsolódó tőketörlesztési kötelezettség fedezetében jelentkező esetleges hiányok kiegyensúlyozása érdekében, amennyiben az 575/2013/EU rendelet 33. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottak szerint szoros kapcsolat áll fenn, az alábbi feltételek mellett:

| a) | a fedezeti eszköz élettartama alatt kapott és a megfelelő fedezett kötvényhez kapcsolódó fizetési kötelezettség fedezetéhez szükséges kifizetéseket a 12. cikkel összhangban elkülönítik, vagy a fedezeti halmazba foglalják bele a 6. cikkben említett fedezeti eszközök formájában a kifizetések esedékessé válásáig; továbbá |
| --- | --- |

a)

a fedezeti eszköz élettartama alatt kapott és a megfelelő fedezett kötvényhez kapcsolódó fizetési kötelezettség fedezetéhez szükséges kifizetéseket a 12. cikkel összhangban elkülönítik, vagy a fedezeti halmazba foglalják bele a 6. cikkben említett fedezeti eszközök formájában a kifizetések esedékessé válásáig; továbbá

| b) | a fedezeti eszköz előzetes kifizetése csak az 575/2013/EU rendelet 33. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott kézbesítési lehetőség révén, vagy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által névértéken lehívható fedezett kötvények esetében a lehívott fedezett kötvények legalább névértékének a fedezeti eszköz kölcsönfelvevője általi megfizetése révén lehetséges. |
| --- | --- |

b)

a fedezeti eszköz előzetes kifizetése csak az 575/2013/EU rendelet 33. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott kézbesítési lehetőség révén, vagy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által névértéken lehívható fedezett kötvények esetében a lehívott fedezett kötvények legalább névértékének a fedezeti eszköz kölcsönfelvevője általi megfizetése révén lehetséges.

(8)   A tagállamok biztosítják, hogy a fedezeti eszközök és a kötelezettségek számítása azonos módszerrel történjen. A tagállamok lehetővé tehetik más számítási módszerek alkalmazását, egyrészt a fedezeti eszközök, másrészt a kötelezettségek számítása tekintetében, ha azok alkalmazása nem eredményez magasabb fedezetiszint-arányt, mint a fedezeti eszközök és a kötelezettségek azonos módszerrel történő számítása.

16. cikk

A fedezeti halmaz likviditási pufferére vonatkozó követelmény

(1)   A tagállamok a befektetők védelme érdekében előírják, hogy a fedezeti halmaz mindenkor tartalmazzon egy olyan, likvid eszközökből álló likviditási puffert, amely rendelkezésre áll a fedezettkötvény-program nettó likviditáskiáramlásának fedezete céljából.

(2)   A fedezeti halmaz likviditási pufferének a következő 180 napon keresztül fedezetet kell biztosítania a maximális összesített nettó likviditáskiáramlásra.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a fedezeti halmaz e cikk (1) bekezdésében említett likviditási puffere a következő típusú, ezen irányelv 12. cikkével összhangban elkülönített eszközökből álljon:

| a) | az 575/2013/EU rendelet 460. cikke értelmében elfogadott, alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti 1., 2A. vagy 2B. szintű eszköznek minősülő eszközök, amelyeket az említett felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban értékeltek, és amelyeket nem a magát a fedezett kötvényt kibocsátó hitelintézet, annak anyavállalata (kivéve, ha utóbbi nem hitelintézet közszektorbeli intézménynek minősül), leányvállalata, anyavállalatának másik leányvállalata vagy a hitelintézettel szoros kapcsolatban álló értékpapírosítási célú gazdasági egység bocsátott ki; |
| --- | --- |

a)

az 575/2013/EU rendelet 460. cikke értelmében elfogadott, alkalmazandó, felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti 1., 2A. vagy 2B. szintű eszköznek minősülő eszközök, amelyeket az említett felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban értékeltek, és amelyeket nem a magát a fedezett kötvényt kibocsátó hitelintézet, annak anyavállalata (kivéve, ha utóbbi nem hitelintézet közszektorbeli intézménynek minősül), leányvállalata, anyavállalatának másik leányvállalata vagy a hitelintézettel szoros kapcsolatban álló értékpapírosítási célú gazdasági egység bocsátott ki;

| b) | hitelintézetekkel szembeni rövid lejáratú kitettségek, amelyek az 575/2013/EU rendelet 129. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti 1. vagy 2. hitelminőségi besorolásba tartoznak, vagy hitelintézetekkel szembeni rövid lejáratú betétek, amelyek az 1., 2. vagy 3. hitelminőségi besorolásba tartoznak. |
| --- | --- |

b)

hitelintézetekkel szembeni rövid lejáratú kitettségek, amelyek az 575/2013/EU rendelet 129. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti 1. vagy 2. hitelminőségi besorolásba tartoznak, vagy hitelintézetekkel szembeni rövid lejáratú betétek, amelyek az 1., 2. vagy 3. hitelminőségi besorolásba tartoznak.

A tagállamok korlátozhatják az első albekezdés a) és b) pontjának céljából használandó likvid eszközök fajtáit.

A tagállamok biztosítják, hogy a fedezeti halmaz likviditási pufferéhez ne járulhassanak hozzá az 575/2013/EU rendelet 178. cikke szerint nemteljesítőnek tekintett kitettségekből eredő fedezetlen követelések.

(4)   Ha a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet más uniós jogi aktusokban meghatározott likviditási követelmények hatálya alá tartozik, ami a fedezeti halmaz likviditási pufferével való átfedéshez vezethet, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1), (2) és (3) albekezdést átültető nemzeti jogi rendelkezéseket nem alkalmazzák az említett uniós jogi aktusok által előírt időszakra. A tagállamok csak addig alkalmazhatják ezt a lehetőséget, ameddig az említett uniós jogi aktusok módosítása az átfedés elkerülése érdekében alkalmazandóvá nem válik, és a lehetőség alkalmazásáról tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az EBH-t.

(5)   A tagállamok lehetővé tehetik, hogy a meghosszabbítható lejárati szerkezetek esetében a tőkeösszeg számítása a fedezett kötvényre vonatkozó szerződéses feltételeknek megfelelően a végső lejárati időponton alapuljon.

(6)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdés ne legyenek alkalmazandó olyan fedezett kötvények esetében, amelyek hozzáigazítási követelmények hatálya alá tartoznak.

17. cikk

A meghosszabbítható lejárati szerkezetekre vonatkozó feltételek

(1)   A tagállamok lehetővé tehetik meghosszabbítható lejárati szerkezetű fedezett kötvények kibocsátását, ha a befektetők védelmét legalább a következők biztosítják:

| a) | a lejárat meghosszabbítását csak a nemzeti jogban meghatározott objektív események válthatják ki, és az nem lehet a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet mérlegelésének eredménye; |
| --- | --- |

a)

a lejárat meghosszabbítását csak a nemzeti jogban meghatározott objektív események válthatják ki, és az nem lehet a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet mérlegelésének eredménye;

| b) | a lejárat meghosszabbítását kiváltó eseményeket a fedezett kötvény szerződési feltételeiben határozzák meg; |
| --- | --- |

b)

a lejárat meghosszabbítását kiváltó eseményeket a fedezett kötvény szerződési feltételeiben határozzák meg;

| c) | a lejárati szerkezetről a befektetőknek nyújtott tájékoztatás elegendő ahhoz, hogy a befektetők meg tudják állapítani a fedezett kötvény kockázatát, és részletes leírást ad a következőkről:






  i. | a lejárat meghosszabbítását kiváltó események; |
| --- | --- | --- |

c)

a lejárati szerkezetről a befektetőknek nyújtott tájékoztatás elegendő ahhoz, hogy a befektetők meg tudják állapítani a fedezett kötvény kockázatát, és részletes leírást ad a következőkről:

i.

a lejárat meghosszabbítását kiváltó események;

| ii. | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelenségének vagy szanálásának következményei a lejárat meghosszabbítása tekintetében; |
| --- | --- |

ii.

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelenségének vagy szanálásának következményei a lejárat meghosszabbítása tekintetében;

| iii. | a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságoknak és adott esetben a különleges vagyonfelügyelőnek a lejárat meghosszabbításával kapcsolatos szerepe; |
| --- | --- |

iii.

a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságoknak és adott esetben a különleges vagyonfelügyelőnek a lejárat meghosszabbításával kapcsolatos szerepe;

| d) | a fedezett kötvény végső lejárati időpontja mindenkor meghatározható; |
| --- | --- |

d)

a fedezett kötvény végső lejárati időpontja mindenkor meghatározható;

| e) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén a futamidő meghosszabbítása nem befolyásolja a fedezettkötvény-befektetők sorrendjét, illetve nem fordítja meg a fedezettkötvény-program eredeti lejárati ütemtervében szereplő sorrendet; |
| --- | --- |

e)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén a futamidő meghosszabbítása nem befolyásolja a fedezettkötvény-befektetők sorrendjét, illetve nem fordítja meg a fedezettkötvény-program eredeti lejárati ütemtervében szereplő sorrendet;

| f) | a lejárat meghosszabbítása nem változtatja meg a fedezett kötvényeknek a 4. cikkben említett kettős fedezettel és az 5. cikkben említett csődtávolisággal kapcsolatos strukturális jellemzőit. |
| --- | --- |

f)

a lejárat meghosszabbítása nem változtatja meg a fedezett kötvényeknek a 4. cikkben említett kettős fedezettel és az 5. cikkben említett csődtávolisággal kapcsolatos strukturális jellemzőit.

(2)   Ha a tagállamok lehetővé teszik meghosszabbítható lejárati szerkezetű fedezett kötvények kibocsátását, erről megfelelően értesítik az EBH-t.

III. CÍM

A FEDEZETT KÖTVÉNYEK KÖZFELÜGYELETE

18. cikk

A fedezett kötvények közfelügyelete

(1)   A tagállamok a befektetők védelme érdekében előírják, hogy a fedezettkötvény-kibocsátás a fedezett kötvények közfelügyeletének hatálya alá tartozzon.

(2)   A tagállamok a fedezett kötvények (1) bekezdésben említett közfelügyelete céljából kijelölnek egy vagy több illetékes hatóságot. A kijelölt hatóságokról értesítik a Bizottságot és az EBH-t, és tájékoztatást nyújtanak a funkciók és a feladatok felosztásáról.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a (2) bekezdés szerint kijelölt illetékes hatóságok az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekben megállapított követelmények teljesítésének értékelése céljából ellenőrizzék a fedezett kötvények kibocsátását.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek tartsák nyilván a fedezettkötvény-programmal kapcsolatos ügyleteiket, továbbá megfelelő és célszerű dokumentációs rendszerekkel és eljárásokkal rendelkezzenek.

(5)   A tagállamok megfelelő intézkedésekkel biztosítják továbbá, hogy az e cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok be tudják szerezni azokat az információkat, amelyek az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekben megállapított követelmények teljesítésének értékeléséhez, az említett követelmények esetleges megsértésének vizsgálatához, továbbá a 23. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelő közigazgatási szankciók és más közigazgatási intézkedések meghozatalához szükségesek.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a (2) bekezdés szerint kijelölt illetékes hatóságok rendelkezzenek a fedezett kötvények közfelügyeletéhez kapcsolódó feladatok ellátásához szükséges szakértelemmel, erőforrásokkal, működési kapacitással, hatáskörrel és függetlenséggel.

19. cikk

A fedezettkötvény-programok engedélyezése

(1)   A tagállamok a befektetők védelme érdekében előírják, hogy a fedezettkötvény-programot engedélyeztetni kell, mielőtt annak keretében fedezett kötvényeket bocsátanának ki. A tagállamok ezzel az engedélyezési hatáskörrel a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságokat ruházzák fel.

(2)   A tagállamok megállapítják az (1) bekezdésben említett engedélyezés követelményeit, ideértve legalább a következőket:

| a) | a fedezettkötvény-kibocsátást meghatározó megfelelő működési program; |
| --- | --- |

a)

a fedezettkötvény-kibocsátást meghatározó megfelelő működési program;

| b) | a befektetők védelmét célzó megfelelő politikák, eljárások és módszerek a fedezeti halmazban szereplő kölcsönök jóváhagyása, módosítása, megújítása és refinanszírozása tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a befektetők védelmét célzó megfelelő politikák, eljárások és módszerek a fedezeti halmazban szereplő kölcsönök jóváhagyása, módosítása, megújítása és refinanszírozása tekintetében;

| c) | a fedezettkötvény-programhoz rendelt külön vezetőség és személyzet, amely megfelelő képesítéssel és ismeretekkel rendelkezik a fedezett kötvények kibocsátása és a fedezettkötvény-program igazgatása tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a fedezettkötvény-programhoz rendelt külön vezetőség és személyzet, amely megfelelő képesítéssel és ismeretekkel rendelkezik a fedezett kötvények kibocsátása és a fedezettkötvény-program igazgatása tekintetében;

| d) | a fedezeti halmaz olyan igazgatási felépítése és annak olyan ellenőrzése, amely megfelel az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekben megállapított alkalmazandó követelményeknek. |
| --- | --- |

d)

a fedezeti halmaz olyan igazgatási felépítése és annak olyan ellenőrzése, amely megfelel az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezésekben megállapított alkalmazandó követelményeknek.

20. cikk

A fedezett kötvények közfelügyelete fizetésképtelenség vagy szanálás esetén

(1)   A 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet szanálása esetén együttműködnek a szanálási hatósággal annak érdekében, hogy védjék a fedezettkötvény-befektetők jogait és érdekeit, többek között legalább annak ellenőrzésével, hogy a szanálási eljárás alatt biztosított legyen a fedezettkötvény-program folyamatos és megbízható igazgatása.

(2)   A tagállamok előírhatják egy különleges vagyonfelügyelő kinevezését annak érdekében, hogy védjék a fedezettkötvény-befektetők jogait és érdekeit, többek között legalább annak ellenőrzésével, hogy a szükséges időszak alatt biztosított legyen a fedezettkötvény-program folyamatos és megbízható igazgatása.

Ha a tagállamok élnek ezzel a lehetőséggel, akkor előírhatják, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságaik hagyják jóvá a különleges vagyonfelügyelő kinevezését és felmentését. Az említett lehetőséggel élő tagállamoknak legalább azt elő kell írniuk, hogy az említett illetékes hatóságok vegyenek részt a különleges vagyonfelügyelő kinevezésében és felmentésében.

(3)   Ha a tagállamok a (2) bekezdésnek megfelelően különleges vagyonfelügyelő kinevezését írják elő, akkor legalább a következők tekintetében meg kell állapítaniuk a különleges vagyonfelügyelő feladatairól és felelősségi köreiről szóló szabályokat:

| a) | a fedezett kötvényekhez kötődő kötelezettségek teljesítése; |
| --- | --- |

a)

a fedezett kötvényekhez kötődő kötelezettségek teljesítése;

| b) | a fedezeti eszközök kezelése és értékesítése, ideértve az eszközöknek a fedezett kötvényekből eredő kötelezettségekkel együtt való átruházását egy másik, fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetre; |
| --- | --- |

b)

a fedezeti eszközök kezelése és értékesítése, ideértve az eszközöknek a fedezett kötvényekből eredő kötelezettségekkel együtt való átruházását egy másik, fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetre;

| c) | azon jogügyletek, amelyek a fedezeti halmaz szabályos igazgatásához, a fedezett kötvényekből eredő kötelezettségek fedezetének folyamatos ellenőrzéséhez, a fedezeti halmaz eszközeinek fedezeti halmazba történő visszahozatalát célzó eljárások megindításához és a fedezett kötvényekből eredő összes kötelezettség teljesítése után fennmaradó eszközöknek a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet csődvagyonába való átvezetéséhez szükségesek. |
| --- | --- |

c)

azon jogügyletek, amelyek a fedezeti halmaz szabályos igazgatásához, a fedezett kötvényekből eredő kötelezettségek fedezetének folyamatos ellenőrzéséhez, a fedezeti halmaz eszközeinek fedezeti halmazba történő visszahozatalát célzó eljárások megindításához és a fedezett kötvényekből eredő összes kötelezettség teljesítése után fennmaradó eszközöknek a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet csődvagyonába való átvezetéséhez szükségesek.

A tagállamok az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában lehetővé tehetik a különleges vagyonfelügyelő számára, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége esetén az adott hitelintézet által kiadott engedély alapján működjön, ugyanazon működési követelményeknek megfelelve.

(4)   A tagállamok a fizetésképtelenségi és a szanálási eljárások alkalmazásában biztosítják a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok, a különleges vagyonfelügyelő – ha ilyen vagyonfelügyelőt kineveztek – és szanálás esetén a szanálási hatóságok közötti koordinációt és információcserét.

21. cikk

Az illetékes hatóságok számára való jelentéstétel

(1)   A tagállamok a befektetők védelme érdekében előírják, hogy a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok számára jelentsék a (2) bekezdésben a fedezettkötvény-programok kapcsán meghatározott információkat. Az említett jelentéstételnek rendszeresen és ezen illetékes hatóságok kérésére kell megtörténnie. A tagállamok megállapítják az említett rendszeres jelentéstétel gyakoriságára vonatkozó szabályokat.

(2)   Az (1) bekezdés alapján megállapítandó jelentéstételi kötelezettségnek legalább a következők tekintetében elő kell írnia információk benyújtását:

| a) | az eszközök elfogadhatósága és a fedezeti halmazra vonatkozó követelmények a 6–11. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az eszközök elfogadhatósága és a fedezeti halmazra vonatkozó követelmények a 6–11. cikkel összhangban;

| b) | a fedezeti eszközök elkülönítése a 12. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a fedezeti eszközök elkülönítése a 12. cikkel összhangban;

| c) | adott esetben a fedezetellenőr működése a 13. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a fedezetellenőr működése a 13. cikkel összhangban;

| d) | fedezeti követelmények a 15. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

d)

fedezeti követelmények a 15. cikkel összhangban;

| e) | a fedezeti halmaz likviditási puffere a 16. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

e)

a fedezeti halmaz likviditási puffere a 16. cikkel összhangban;

| f) | adott esetben a meghosszabbítható lejárati szerkezetekre vonatkozó feltételek a 17. cikkel összhangban. |
| --- | --- |

f)

adott esetben a meghosszabbítható lejárati szerkezetekre vonatkozó feltételek a 17. cikkel összhangban.

(3)   A tagállamok szabályokat írnak elő a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet fizetésképtelensége vagy szanálása esetén a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet által a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok számára a (2) bekezdés alapján nyújtandó információkra vonatkozóan.

22. cikk

Az illetékes hatóságoknak a fedezett kötvények közfelügyeletével kapcsolatos hatásköre

(1)   A tagállamok a befektetők védelme érdekében a fedezett kötvények közfelügyeletének ellátásához szükséges minden felügyeleti, vizsgálati és szankciós hatáskörrel felruházzák a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hatáskör legalább a következőkre vonatkozik:

| a) | a 19. cikk szerinti engedély megadása vagy az engedély elutasítása; |
| --- | --- |

a)

a 19. cikk szerinti engedély megadása vagy az engedély elutasítása;

| b) | a fedezettkötvény-program rendszeres felülvizsgálata az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek való megfelelés értékelése céljából; |
| --- | --- |

b)

a fedezettkötvény-program rendszeres felülvizsgálata az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek való megfelelés értékelése céljából;

| c) | helyszíni és helyszínen kívüli ellenőrzések végrehajtása; |
| --- | --- |

c)

helyszíni és helyszínen kívüli ellenőrzések végrehajtása;

| d) | a 23. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelő közigazgatási bírságok és egyéb közigazgatási intézkedések meghozatala; |
| --- | --- |

d)

a 23. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelő közigazgatási bírságok és egyéb közigazgatási intézkedések meghozatala;

| e) | a fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatos felügyeleti iránymutatások elfogadása és alkalmazása. |
| --- | --- |

e)

a fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatos felügyeleti iránymutatások elfogadása és alkalmazása.

23. cikk

Közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések

(1)   A tagállamok büntetőjogi szankciók megállapítására vonatkozó jogának sérelme nélkül a tagállamok megállapítják legalább a következő helyzetekben alkalmazandó megfelelő közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések meghozatalának szabályait:

| a) | a hitelintézet valótlan nyilatkozattétel vagy más szabálytalanság útján szerezte meg a fedezettkötvény-programra vonatkozó engedélyt; |
| --- | --- |

a)

a hitelintézet valótlan nyilatkozattétel vagy más szabálytalanság útján szerezte meg a fedezettkötvény-programra vonatkozó engedélyt;

| b) | a hitelintézet már nem felel meg a fedezettkötvény-programra vonatkozó engedély feltételeinek; |
| --- | --- |

b)

a hitelintézet már nem felel meg a fedezettkötvény-programra vonatkozó engedély feltételeinek;

| c) | a hitelintézet a 19. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelő engedély megszerzése nélkül bocsát ki fedezett kötvényeket; |
| --- | --- |

c)

a hitelintézet a 19. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelő engedély megszerzése nélkül bocsát ki fedezett kötvényeket;

| d) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 4. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

d)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 4. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeknek;

| e) | a hitelintézet olyan fedezett kötvényeket bocsát ki, amelyek nem felelnek meg a 5. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

e)

a hitelintézet olyan fedezett kötvényeket bocsát ki, amelyek nem felelnek meg a 5. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeknek;

| f) | a hitelintézet olyan fedezett kötvényeket bocsát ki, amelyek nem rendelkeznek a 6. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelő fedezettel; |
| --- | --- |

f)

a hitelintézet olyan fedezett kötvényeket bocsát ki, amelyek nem rendelkeznek a 6. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelő fedezettel;

| g) | a hitelintézet olyan fedezett kötvényeket bocsát ki, amelyek fedezetéül az Unión kívül található eszközök szolgálnak, megsértve a 7. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeket; |
| --- | --- |

g)

a hitelintézet olyan fedezett kötvényeket bocsát ki, amelyek fedezetéül az Unión kívül található eszközök szolgálnak, megsértve a 7. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeket;

| h) | a hitelintézet fedezett kötvényeit a csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrával fedezi, megsértve a 8. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeket; |
| --- | --- |

h)

a hitelintézet fedezett kötvényeit a csoporton belüli összevont fedezettkötvény-struktúrával fedezi, megsértve a 8. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott követelményeket;

| i) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 9. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben az együttes finanszírozás kapcsán meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

i)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 9. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben az együttes finanszírozás kapcsán meghatározott feltételeknek;

| j) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 10. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben a fedezeti halmaz összetétele kapcsán meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

j)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 10. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben a fedezeti halmaz összetétele kapcsán meghatározott követelményeknek;

| k) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a származtatott ügyleteknek a fedezeti halmazban való szerepeltetése tekintetében a 11. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

k)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a származtatott ügyleteknek a fedezeti halmazban való szerepeltetése tekintetében a 11. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben meghatározott feltételeknek;

| l) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 12. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben a fedezeti eszközök elkülönítése kapcsán meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

l)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 12. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben a fedezeti eszközök elkülönítése kapcsán meghatározott követelményeknek;

| m) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a 14. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseket megsértve elmulasztja a jelentéstételt, illetve hiányos vagy pontatlan információkat bocsát rendelkezésre; |
| --- | --- |

m)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a 14. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseket megsértve elmulasztja a jelentéstételt, illetve hiányos vagy pontatlan információkat bocsát rendelkezésre;

| n) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a 16. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseket megsértve ismételten vagy tartósan elmulasztja a fedezeti halmaz likviditási pufferének fenntartását; |
| --- | --- |

n)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a 16. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezéseket megsértve ismételten vagy tartósan elmulasztja a fedezeti halmaz likviditási pufferének fenntartását;

| o) | a meghosszabbítható lejárati szerkezetű fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 17. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben a meghosszabbítható lejárati szerkezetek kapcsán meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

o)

a meghosszabbítható lejárati szerkezetű fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet nem felel meg a 17. cikket átültető nemzeti jogi rendelkezésekben a meghosszabbítható lejárati szerkezetek kapcsán meghatározott feltételeknek;

| p) | a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a 21. cikk (2) bekezdését átültető nemzeti jogi rendelkezéseket megsértve elmulasztja a kötelezettségeire vonatkozó jelentéstételt, illetve hiányos vagy pontatlan információkat bocsát rendelkezésre. |
| --- | --- |

p)

a fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet a 21. cikk (2) bekezdését átültető nemzeti jogi rendelkezéseket megsértve elmulasztja a kötelezettségeire vonatkozó jelentéstételt, illetve hiányos vagy pontatlan információkat bocsát rendelkezésre.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy olyan jogsértésekre vonatkozóan, amelyekre a nemzeti jog értelmében büntetőjogi szankció vethető ki, nem állapítanak meg közigazgatási szankciókat vagy egyéb közigazgatási intézkedéseket. A tagállamok ilyen esetekben közlik a Bizottsággal a vonatkozó büntetőjogi rendelkezéseket.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szankcióknak és intézkedéseknek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, és magukban kell foglalniuk legalább a következőket:

| a) | a fedezettkötvény-programra vonatkozó engedély visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a fedezettkötvény-programra vonatkozó engedély visszavonása;

| b) | a jogsértést elkövető természetes vagy jogi személy személyazonosságának és a jogsértés természetének nyilvános közzététele a 24. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a jogsértést elkövető természetes vagy jogi személy személyazonosságának és a jogsértés természetének nyilvános közzététele a 24. cikknek megfelelően;

| c) | a természetes vagy jogi személyt a jogsértő magatartás folytatásától és megismétlésétől tiltó végzés meghozatala; |
| --- | --- |

c)

a természetes vagy jogi személyt a jogsértő magatartás folytatásától és megismétlésétől tiltó végzés meghozatala;

| d) | közigazgatási pénzbírság kiszabása. |
| --- | --- |

d)

közigazgatási pénzbírság kiszabása.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról is, hogy az (1) bekezdésben említett szankciókat és intézkedéseket ténylegesen végrehajtsák.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szankciók vagy egyéb közigazgatási intézkedések típusának és a közigazgatási pénzbírság összegének meghatározásakor a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok – adott esetben – figyelembe vegyék az összes következő körülményt:

| a) | a jogsértés súlyossága és fennállásának időtartama; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlyossága és fennállásának időtartama;

| b) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértéke; |
| --- | --- |

b)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy felelősségének mértéke;

| c) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy pénzügyi ereje, többek között a jogi személy teljes árbevételének vagy a természetes személy éves jövedelmének figyelembevételével; |
| --- | --- |

c)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy pénzügyi ereje, többek között a jogi személy teljes árbevételének vagy a természetes személy éves jövedelmének figyelembevételével;

| d) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy által a jogsértés révén elért haszon vagy elkerült veszteség nagysága, amennyiben az említett haszon vagy veszteség meghatározható; |
| --- | --- |

d)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy által a jogsértés révén elért haszon vagy elkerült veszteség nagysága, amennyiben az említett haszon vagy veszteség meghatározható;

| e) | a jogsértés révén harmadik feleknek okozott veszteség, amennyiben az említett veszteség meghatározható; |
| --- | --- |

e)

a jogsértés révén harmadik feleknek okozott veszteség, amennyiben az említett veszteség meghatározható;

| f) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személynek a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságokkal való együttműködésének a szintje; |
| --- | --- |

f)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személynek a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságokkal való együttműködésének a szintje;

| g) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy által elkövetett bármely korábbi jogsértés; |
| --- | --- |

g)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy által elkövetett bármely korábbi jogsértés;

| h) | a jogsértés tényleges vagy potenciális rendszerszintű következményei. |
| --- | --- |

h)

a jogsértés tényleges vagy potenciális rendszerszintű következményei.

(5)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett rendelkezések jogi személyekre alkalmazandók, a tagállamok azt is biztosítják, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok az e cikk (2) bekezdésében meghatározott közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket a vezető testület tagjaira, és más olyan egyénekre is alkalmazzák, akik a nemzeti jog szerint felelősek a jogsértésért.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok a (2) bekezdésben meghatározott közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések meghozatala előtt lehetőséget adjanak az érintett természetes vagy jogi személy meghallgatására. A meghallgatáshoz való jog alóli kivételek alkalmazhatók azon egyéb közigazgatási intézkedések elfogadására, amelyek esetében sürgős intézkedésre van szükség a harmadik feleknek okozott jelentős veszteségek vagy a pénzügyi rendszer jelentős károsodásának megelőzése érdekében. Ilyen esetben az érintett személy számára az ilyen közigazgatási intézkedés elfogadása után a lehető leghamarabb meghallgatási lehetőséget kell biztosítani, és adott esetben az intézkedést felül kell vizsgálni.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy a (2) bekezdésben meghatározott közigazgatási szankciókat vagy egyéb közigazgatási intézkedéseket előíró határozatokat kellően indokolják meg, és azokkal szemben jogorvoslattal lehessen élni.

24. cikk

Közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések közzététele

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések foglaljanak magukban olyan szabályokat, amelyek előírják a közigazgatási szankcióknak és egyéb közigazgatási intézkedéseknek a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok honlapjain való, indokolatlan késedelem nélküli közzétételét. Ugyanezen kötelezettségek alkalmazandók azokra az esetekre, amikor egy tagállam úgy dönt, hogy büntetőjogi szankciókat ír elő a 23. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban.

(2)   Az (1) bekezdés alapján elfogadott szabályoknak elő kell írniuk legalább azon határozatok közzétételét, amelyek ellen nem nyújtottak be fellebbezést vagy már nem lehet fellebbezést benyújtani, és amelyeket az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések megsértése miatt hoztak.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen közzététel foglalja magában a jogsértés típusára és jellegére, továbbá a szankcióval vagy intézkedéssel sújtott természetes vagy jogi személy személyazonosságára vonatkozó információkat. A (4) bekezdésre figyelemmel a tagállamok biztosítják továbbá, hogy ezeket az információkat indokolatlan késedelem nélkül tegyék közzé, miután a címzettet tájékoztatták a szankcióról vagy az intézkedésről, továbbá a szankciót vagy az intézkedést előíró határozatnak a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok hivatalos honlapjain való közzétételéről.

(4)   Ha a tagállamok engedélyezik a szankciókat vagy egyéb intézkedéseket előíró olyan határozat közzétételét, amely ellen fellebbezés van folyamatban, a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságoknak hivatalos honlapjaikon haladéktalanul közzé kell tenniük a jogorvoslat állására és annak kimenetelére vonatkozó információkat is.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok a következő körülmények bármelyikének fennállásakor anonimizáltan és a nemzeti jognak megfelelően tegyék közzé a szankciókat vagy intézkedéseket előíró határozatot:

| a) | ha a szankciót vagy intézkedést természetes személyre szabták ki, és a személyes adatok közzététele aránytalan lenne; |
| --- | --- |

a)

ha a szankciót vagy intézkedést természetes személyre szabták ki, és a személyes adatok közzététele aránytalan lenne;

| b) | ha a közzététel veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását vagy valamely folyamatban lévő nyomozást; |
| --- | --- |

b)

ha a közzététel veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását vagy valamely folyamatban lévő nyomozást;

| c) | ha a közzététel megállapítható aránytalan veszteséget okozna az érintett hitelintézeteknek vagy természetes személyeknek. |
| --- | --- |

c)

ha a közzététel megállapítható aránytalan veszteséget okozna az érintett hitelintézeteknek vagy természetes személyeknek.

(6)   Amennyiben egy tagállam szankciót vagy intézkedést előíró határozatot tesz közzé anonimizált módon, lehetővé teheti a releváns adatok közzétételének elhalasztását.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási szankciót vagy intézkedést előíró határozatot érvénytelenítő jogerős bírósági határozatot is közzétegyék.

(8)   A tagállamok biztosítják, hogy a (2)–(6) bekezdésben említett közzétételek legalább a közzétételtől számított öt éven át fennmaradjanak a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok hivatalos honlapjain. A közzétételben szereplő személyes adatok csak a szükséges ideig, az alkalmazandó személyesadat-védelmi szabályokkal összhangban szerepeltethetők a hivatalos honlapon. Az ilyen megőrzési időszak meghatározása az érintett tagállamok jogszabályaiban előírt elévülési idők figyelembevételével történik, de az semmi esetre sem lehet tíz évnél hosszabb.

(9)   A 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok tájékoztatják az EBH-t minden előírt közigazgatási szankcióról és egyéb közigazgatási intézkedésről, beleértve adott esetben a kapcsolódó jogorvoslati kérelmeket és azok kimenetelét. A tagállamok biztosítják, hogy az említett illetékes hatóságok részletes tájékoztatást kapjanak az elrendelt büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos jogerős ítéletekről, amely tájékoztatást az említett illetékes hatóságoknak be kell nyújtaniuk az EBH-nak is.

(10)   Az EBH a vele közölt közigazgatási szankciókat és egyéb közigazgatási intézkedéseket központi adatbázisban nyilvántartja. Ehhez az adatbázishoz kizárólag a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok férhetnek hozzá, és azt az e cikk (9) bekezdésével összhangban általuk szolgáltatott információk alapján naprakésszé kell tenni.

25. cikk

Együttműködési kötelezettség

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok szorosan együttműködjenek azokkal az illetékes hatóságokkal, amelyek a hitelintézetekre alkalmazandó uniós jognak megfelelően a hitelintézetek általános felügyeletét látják el, valamint egy fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézet szanálása esetén a szanálási hatósággal.

(2)   A tagállamok biztosítják továbbá, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok egymással is szorosan együttműködjenek. Az említett együttműködés magában foglalja azon információk egymással való megosztását is, amelyek a másik hatóság számára relevánsak az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezések szerinti felügyeleti feladatai ellátásához.

(3)   A tagállamok az e cikk (2) bekezdése második mondatának alkalmazásában biztosítják, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok közöljék:

| a) | a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt másik illetékes hatóság kérésére az összes releváns információt; és |
| --- | --- |

a)

a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt másik illetékes hatóság kérésére az összes releváns információt; és

| b) | saját kezdeményezésükre minden alapvető információt a 18. cikk (2) bekezdése szerint a másik tagállamokban kijelölt egyéb illetékes hatóságokkal. |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésükre minden alapvető információt a 18. cikk (2) bekezdése szerint a másik tagállamokban kijelölt egyéb illetékes hatóságokkal.

(4)   A tagállamok azt is biztosítják, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok ezen irányelv alkalmazásában együttműködjenek az EBH-val, vagy adott esetben az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott európai felügyeleti hatósággal (Európai Értékpapír-piaci Hatóság).

(5)   E cikk alkalmazásában az az információ minősül alapvetőnek, amely lényegesen befolyásolja a fedezettkötvény-kibocsátás értékelését egy másik tagállamban.

26. cikk

Közzétételi követelmények

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok a hivatalos honlapjaikon indokolatlan késedelem nélkül közzétegyék a következő információkat:

| a) | a fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatban elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések és általános iránymutatások szövege; |
| --- | --- |

a)

a fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatban elfogadott nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések és általános iránymutatások szövege;

| b) | a fedezett kötvények kibocsátására engedéllyel rendelkező hitelintézetek jegyzéke; |
| --- | --- |

b)

a fedezett kötvények kibocsátására engedéllyel rendelkező hitelintézetek jegyzéke;

| c) | az „európai fedezett kötvény” logó használatára jogosult fedezett kötvények, és az „európai (prémium) fedezett kötvény” logó használatára jogosult fedezett kötvények jegyzéke. |
| --- | --- |

c)

az „európai fedezett kötvény” logó használatára jogosult fedezett kötvények, és az „európai (prémium) fedezett kötvény” logó használatára jogosult fedezett kötvények jegyzéke.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően közzétett információknak elégségesnek kell lenniük ahhoz, hogy a különböző tagállamoknak a 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságai által alkalmazott módszereket érdemben össze lehessen hasonlítani. Ezen információkat a változásokat figyelembe véve érdekében aktualizálni kell.

(3)   A 18. cikk (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok az (1) bekezdés b) és c) pontja alkalmazásában évente értesítik az EBH-t az (1) bekezdés b) pontjában említett hitelintézetek és az (1) bekezdés c) pontjában említett fedezett kötvények jegyzékeiről.

IV. CÍM

LOGÓ

27. cikk

Logó

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az „európai fedezett kötvény” logót és annak az Unió valamennyi hivatalos nyelvén készült hivatalos fordítását kizárólag azon fedezett kötvények tekintetében használják, amelyek megfelelnek az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az „európai (prémium) fedezett kötvény” logót és annak az Unió valamennyi hivatalos nyelvén készült hivatalos fordítását kizárólag azon fedezett kötvények tekintetében használják, amelyek megfelelnek az ezen irányelvet átültető nemzeti jogi rendelkezéseknek, valamint megfelelnek az (EU) 2019/2160 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) módosított 575/2013/EU rendelet 129. cikkében megállapított követelményeknek.

V. CÍM

MÁS IRÁNYELVEK MÓDOSÍTÁSAI

28. cikk

A 2009/65/EK irányelv módosítása

A 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése a következőképpen módosul:

| 1. | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „(4) | A tagállamok az (1) bekezdés első albekezdésében megállapított 5%-os korlátot legfeljebb 25%-ra emelhetik, ha a kötvényeket 2022. július 8. előtt bocsátották ki, és azok teljesítik az ezen bekezdés – a kibocsátásuk időpontjában alkalmazandó – követelményeit, vagy ha a kötvények az (EU) 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 3. cikkének 1. pontja szerinti, fedezett kötvényekre vonatkozó fogalommeghatározás hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)

A tagállamok az (1) bekezdés első albekezdésében megállapított 5%-os korlátot legfeljebb 25%-ra emelhetik, ha a kötvényeket 2022. július 8. előtt bocsátották ki, és azok teljesítik az ezen bekezdés – a kibocsátásuk időpontjában alkalmazandó – követelményeit, vagy ha a kötvények az (EU) 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 3. cikkének 1. pontja szerinti, fedezett kötvényekre vonatkozó fogalommeghatározás hatálya alá tartoznak.

*1

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2162 irányelve (2019. november 27.) a fedezett kötvények kibocsátásáról és a fedezett kötvények közfelügyeletéről, továbbá a 2009/65/EK és a 2014/59/EU irányelv módosításáról (HL L 328., 2019.12.18., 29. o.).”
  "

*1

| 2. | A harmadik albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A harmadik albekezdést el kell hagyni.

29. cikk

A 2014/59/EU irányelv módosítása

A 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 96. pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „96. | „fedezett kötvény”: az (EU) 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvény, vagy – a 2022. július 8. előtt kibocsátott instrumentum tekintetében – a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*3) – a kibocsátás időpontjában alkalmazandó – 52. cikkének (4) bekezdésében említett kötvény; |
| --- | --- |

„96.

„fedezett kötvény”: az (EU) 2019/2162 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 3. cikkének 1. pontjában meghatározott fedezett kötvény, vagy – a 2022. július 8. előtt kibocsátott instrumentum tekintetében – a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*3) – a kibocsátás időpontjában alkalmazandó – 52. cikkének (4) bekezdésében említett kötvény;

*2

*3

VI. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

30. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 2022. július 8. előtt kibocsátott azon fedezett kötvényekre, amelyek megfelelnek a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében meghatározott – a kibocsátásuk időpontjában alkalmazandó – követelményeknek, ne vonatkozzanak az ezen irányelv 5–12., 15., 16., 17. és 19. cikkében meghatározott követelmények, de lejáratukig az ezen irányelvnek megfelelően továbbra is fedezett kötvénynek legyenek nevezhetők.

A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv 18. cikke (2) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok nyomon követik a 2022. július 8. előtt kibocsátott fedezett kötvényeknek a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében meghatározott – a kibocsátásuk időpontjában alkalmazandó – követelményeknek, valamint az ezen irányelv követelményeinek való megfelelését, amennyiben azok e bekezdés első albekezdésével összhangban alkalmazandók.

(2)   A tagállamok alkalmazhatják az (1) bekezdést azon fedezett kötvények adagolt kibocsátásai esetében is, amelyek tekintetében az ISIN azonosító számok megnyitása ... 2022. július 8. előtt kezdődő és 24 hónappal az említett időpont után záródó időszakban történik, feltéve, hogy e kibocsátások megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének:

| a) | a fedezett kötvény lejárati időpontja 2027. július 8. elé esik; |
| --- | --- |

a)

a fedezett kötvény lejárati időpontja 2027. július 8. elé esik;

| b) | a 2022. július 8. után adagolt kibocsátások teljes kibocsátási volumene nem haladja meg az említett időpontban forgalomban lévő fedezett kötvények teljes kibocsátási volumenének kétszeresét; |
| --- | --- |

b)

a 2022. július 8. után adagolt kibocsátások teljes kibocsátási volumene nem haladja meg az említett időpontban forgalomban lévő fedezett kötvények teljes kibocsátási volumenének kétszeresét;

| c) | lejáratkor a fedezett kötvények teljes kibocsátási volumene nem haladja meg a 6 000 000 000EUR-t vagy az annak megfelelő, hazai pénznemben kifejezett összeget; |
| --- | --- |

c)

lejáratkor a fedezett kötvények teljes kibocsátási volumene nem haladja meg a 6 000 000 000EUR-t vagy az annak megfelelő, hazai pénznemben kifejezett összeget;

| d) | a biztosítékeszközök abban a tagállamban találhatók, amely alkalmazza az (1) bekezdést a fedezett kötvények adagolt kibocsátásai esetében. |
| --- | --- |

d)

a biztosítékeszközök abban a tagállamban találhatók, amely alkalmazza az (1) bekezdést a fedezett kötvények adagolt kibocsátásai esetében.

31. cikk

Felülvizsgálatok és jelentések

(1)   2024. július 8-ig a Bizottság az EBH-val szorosan együttműködve – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy a fedezett kötvényekkel kapcsolatos nemzetközi fejleményeknek, különösen a harmadik országbeli jogszabályi keretek fejlődésének figyelembevételével érdemes-e és hogyan érdemes egyenértékűségi rendszert bevezetni a harmadik országbeli fedezett kötvényeket kibocsátó hitelintézetek és e fedezett kötvényekbe befektetők tekintetében.

(2)   
  2025. július 8-ig a Bizottság az EBH-val szorosan együttműködve jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról a befektetők védelmének mértéke tekintetében és a fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatos uniós fejleményekről. A jelentés tartalmazza a további lépésekre vonatkozó esetleges ajánlásokat. A jelentésnek tartalmaznia kell a következőkre vonatkozó információkat:

| a) | a fedezettkötvény-kibocsátási engedélyek számának alakulását; |
| --- | --- |

a)

a fedezettkötvény-kibocsátási engedélyek számának alakulását;

| b) | az ezen rendeletet átültető nemzeti jogi rendelkezésekkel és az 575/2013/EU rendelet 129. cikkével összhangban kibocsátott fedezett kötvények számának alakulását; |
| --- | --- |

b)

az ezen rendeletet átültető nemzeti jogi rendelkezésekkel és az 575/2013/EU rendelet 129. cikkével összhangban kibocsátott fedezett kötvények számának alakulását;

| c) | a fedezettkötvény-kibocsátás fedezetéül szolgáló eszközökkel kapcsolatos fejleményeket; |
| --- | --- |

c)

a fedezettkötvény-kibocsátás fedezetéül szolgáló eszközökkel kapcsolatos fejleményeket;

| d) | a túlfedezet szintjének alakulását; |
| --- | --- |

d)

a túlfedezet szintjének alakulását;

| e) | határon átnyúló fedezettkötvény-befektetéseket, ideértve a harmadik országokat érintő befelé és kifelé irányuló befektetéseket; |
| --- | --- |

e)

határon átnyúló fedezettkötvény-befektetéseket, ideértve a harmadik országokat érintő befelé és kifelé irányuló befektetéseket;

| f) | a meghosszabbítható lejárati szerkezetű fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatos fejleményeket; |
| --- | --- |

f)

a meghosszabbítható lejárati szerkezetű fedezettkötvény-kibocsátással kapcsolatos fejleményeket;

| g) | az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében említett kitettségek használatából eredő kockázatokkal és előnyökkel kapcsolatos fejleményeket; |
| --- | --- |

g)

az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1) bekezdésében említett kitettségek használatából eredő kockázatokkal és előnyökkel kapcsolatos fejleményeket;

| h) | a fedezettkötvény-piac működését. |
| --- | --- |

h)

a fedezettkötvény-piac működését.

(3)   A tagállamok 2024. július 8-ig benyújtják a Bizottságnak a (2) bekezdésben felsorolt kérdésekre vonatkozó információkat.

(4)   A Bizottság 2024. július 8-ig, azt követően, hogy megbízást adott meghosszabbítható lejárati szerkezetű fedezett kötvényekből adódó kockázatok és előnyök értékeléséről tanulmány elkészítésére, és e tanulmányt megkapta, továbbá az EBH-val folytatott konzultációt követően jelentést fogad el, és benyújtja e tanulmányt és e jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, adott esetben jogalkotási javaslattal együtt.

(5)   A Bizottság 2024. július 8-ig jelentést fogad el egy „Biztosítékkal fedezett európai befektetési jegy” elnevezésű kettős fedezeti eszköz esetleges bevezetéséről. A Bizottság e jelentést adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

32. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok 2021. július 8-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok legkésőbb 2022. július 8-tól alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

33. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

34. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2019. november 27-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  HL C 367., 2018.10.10., 56. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. április 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2019. november 8-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 11., 2015.1.17., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2012/2 ajánlása (2012. december 20.) a hitelintézetek finanszírozásáról (2013/C 119/01) (HL C 119., 2013.4.25., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete ( 2010. november 24. ) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

9

(10)  Az EBH jelentése a fedezett kötvényekről – Ajánlások a fedezett kötvényekre vonatkozó Unión belüli keretszabályozások összehangolására, (2016), EBA-Op-2016-23.

10

(11)  A Bizottság 2006/111/EK irányelve (2006. november 16.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/47/EK irányelve (2002. június 6.) a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról (HL L 168, 2002.6.27., 43. o.).

12

(13)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

13

(14)  
  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2160 rendelete (2019. november 27.) az 575/2013/EU rendelet fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek tekintetében történő módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

19

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/58

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2163 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. december 17.)

a gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő behozatali vámok esetleges alkalmazása céljából a 2020-as és 2021-es évben irányadó küszöbmennyiségek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke első bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 39. cikke értelmében az említett végrehajtási rendelet VII. mellékletében felsorolt termékekre és időszakokban az 1308/2013/EU rendelet 182. cikkének (1) bekezdésében említett kiegészítő behozatali vám alkalmazható. E kiegészítő behozatali vám abban az esetben alkalmazandó, ha az említett mellékletben felsorolt termékek valamelyikének szabad forgalomba bocsátott mennyisége a felsorolt alkalmazási időszakok bármelyike tekintetében túllépi az éves behozatali küszöbmennyiséget. Nem vethető ki kiegészítő behozatali vám abban az esetben, ha a behozatal várhatóan nem fogja megzavarni az uniós piacot, vagy ha a kiváltott hatások nem állnának arányban az elérni kívánt céllal. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 39. cikke értelmében az említett végrehajtási rendelet VII. mellékletében felsorolt termékekre és időszakokban az 1308/2013/EU rendelet 182. cikkének (1) bekezdésében említett kiegészítő behozatali vám alkalmazható. E kiegészítő behozatali vám abban az esetben alkalmazandó, ha az említett mellékletben felsorolt termékek valamelyikének szabad forgalomba bocsátott mennyisége a felsorolt alkalmazási időszakok bármelyike tekintetében túllépi az éves behozatali küszöbmennyiséget. Nem vethető ki kiegészítő behozatali vám abban az esetben, ha a behozatal várhatóan nem fogja megzavarni az uniós piacot, vagy ha a kiváltott hatások nem állnának arányban az elérni kívánt céllal.

| (1) | Az 1308/2013/EU rendelet 182. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében az egyes gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő behozatali vámok esetleges alkalmazására irányadó küszöbmennyiségek a három előző évre vonatkozó import- és hazai fogyasztási adatok alapján határozhatók meg. A tagállamok által a 2016-os, 2017-es és 2018-as év tekintetében bejelentett adatok alapján meg kell határozni az egyes gyümölcs- és zöldségfélékre a 2020-as és 2021-es évben irányadó küszöbmennyiségeket. |
| --- | --- |

(1)

Az 1308/2013/EU rendelet 182. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében az egyes gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő behozatali vámok esetleges alkalmazására irányadó küszöbmennyiségek a három előző évre vonatkozó import- és hazai fogyasztási adatok alapján határozhatók meg. A tagállamok által a 2016-os, 2017-es és 2018-as év tekintetében bejelentett adatok alapján meg kell határozni az egyes gyümölcs- és zöldségfélékre a 2020-as és 2021-es évben irányadó küszöbmennyiségeket.

| (2) | Tekintettel arra, hogy az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet VII. melléklete szerinti lehetséges kiegészítő behozatali vámok alkalmazási időszaka számos termék vonatkozásában január 1-jén veszi kezdetét, e rendelet alkalmazásának kezdő időpontját 2020. január 1-jében célszerű meghatározni, és e rendeletnek a lehető legkorábbi időpontban hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet VII. melléklete szerinti lehetséges kiegészítő behozatali vámok alkalmazási időszaka számos termék vonatkozásában január 1-jén veszi kezdetét, e rendelet alkalmazásának kezdő időpontját 2020. január 1-jében célszerű meghatározni, és e rendeletnek a lehető legkorábbi időpontban hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet VII. mellékletében felsorolt termékek tekintetében a 2020-as és 2021-es évben irányadó, az 1308/2013/EU rendelet 182. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontja szerinti küszöbmennyiségeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet 2021. június 30-án hatályát veszti.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/892 végrehajtási rendelete (2017. március 13.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 138., 2017.5.25., 57. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet VII. mellékletében meghatározott termékekre és időszakokra vonatkozó, a kiegészítő behozatali vámok esetleges alkalmazására irányadó küszöbmennyiségek

A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül, a termékek megnevezése csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő. E melléklet alkalmazásában a kiegészítő behozatali vámok alkalmazási körét az e rendelet elfogadásának időpontjában érvényes KN-kódok alkalmazási köre határozza meg.

| Rendelésszám | KN-kód | A termékek leírása | Alkalmazási időszak | Küszöbmennyiségek (tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | 2021 |
| 78.0020 | 0702 00 00 | Paradicsom | június 1-jétől szeptember 30-ig | | 54 848 |
| 78.0015 | október 1-jétől | május 31-ig | 578 315 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Uborka | május 1-jétől október 31-ig | | 62 171 |
| 78.0075 | november 1-jétől | április 30-ig | 48 583 |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Articsóka | november 1-jétől | június 30-ig | 8 244 |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Cukkini | január 1-jétől december 31-ig | | 94 081 |
| 78.0110 | 0805 10 22
  0805 10 24
  0805 10 28 | Narancs | december 1-jétől | május 31-ig | 466 660 |
| 78.0120 | 0805 22 00 | Klementin | november 1-jétől | február végéig | 241 919 |
| 78.0130 | 0805 21
  0805 29 00 | Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is); wilking és hasonló citrushibridek | november 1-jétől | február végéig | 96 897 |
| 78.0160 | 0805 50 10 | Citrom | január 1-jétől május 31-ig | | 351 591 |
| 78.0155 | június 1-jétől december 31-ig | | 621 073 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Csemegeszőlő | július 16-tól november 16-ig | | 214 307 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Alma | január 1-jétől augusztus 31-ig | | 595 028 |
| 78.0180 | szeptember 1-jétől december 31-ig | | 1 154 623 |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Körte | január 1-jétől április 30-ig | | 141 496 |
| 78.0235 | július 1-jétől december 31-ig | | 106 940 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Sárgabarack/kajszi | június 1-jétől július 31-ig | | 7 166 |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Cseresznyefélék (a meggy kivételével) | május 16-tól augusztus 15-ig | | 104 573 |
| 78.0270 | 0809 30 | Őszibarack, beleértve a nektarint is | június 16-tól szeptember 30-ig | | 3 482 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Szilva | június 16-tól szeptember 30-ig | | 204 681 |

Rendelésszám

KN-kód

A termékek leírása

Alkalmazási időszak

Küszöbmennyiségek (tonna)

2020

2021

78.0020

0702 00 00

Paradicsom

június 1-jétől szeptember 30-ig

54 848

78.0015

október 1-jétől

május 31-ig

578 315

78.0065

0707 00 05

Uborka

május 1-jétől október 31-ig

62 171

78.0075

november 1-jétől

április 30-ig

48 583

78.0085

0709 91 00

Articsóka

november 1-jétől

június 30-ig

8 244

78.0100

0709 93 10

Cukkini

január 1-jétől december 31-ig

94 081

78.0110

0805 10 22

0805 10 24

0805 10 28

Narancs

december 1-jétől

május 31-ig

466 660

78.0120

0805 22 00

Klementin

november 1-jétől

február végéig

241 919

78.0130

0805 21

0805 29 00

Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is); wilking és hasonló citrushibridek

november 1-jétől

február végéig

96 897

78.0160

0805 50 10

Citrom

január 1-jétől május 31-ig

351 591

78.0155

június 1-jétől december 31-ig

621 073

78.0170

0806 10 10

Csemegeszőlő

július 16-tól november 16-ig

214 307

78.0175

0808 10 80

Alma

január 1-jétől augusztus 31-ig

595 028

78.0180

szeptember 1-jétől december 31-ig

1 154 623

78.0220

0808 30 90

Körte

január 1-jétől április 30-ig

141 496

78.0235

július 1-jétől december 31-ig

106 940

78.0250

0809 10 00

Sárgabarack/kajszi

június 1-jétől július 31-ig

7 166

78.0265

0809 29 00

Cseresznyefélék (a meggy kivételével)

május 16-tól augusztus 15-ig

104 573

78.0270

0809 30

Őszibarack, beleértve a nektarint is

június 16-tól szeptember 30-ig

3 482

78.0280

0809 40 05

Szilva

június 16-tól szeptember 30-ig

204 681

---

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/61

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2164 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. december 17.)

az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére, (3) bekezdése a) pontjára és 21. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 834/2007/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően egyes anyagokkal kapcsolatban engedélyezés, valamint a 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) I., II., VI. és VIII. mellékletébe való felvétel céljából számos tagállam nyújtott be iratanyagokat a Bizottság és a többi tagállam számára. A biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: EGTOP) és Bizottság megvizsgálta az említett iratanyagokat. |
| --- | --- |

(1)

A 834/2007/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően egyes anyagokkal kapcsolatban engedélyezés, valamint a 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) I., II., VI. és VIII. mellékletébe való felvétel céljából számos tagállam nyújtott be iratanyagokat a Bizottság és a többi tagállam számára. A biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: EGTOP) és Bizottság megvizsgálta az említett iratanyagokat.

| (2) | A trágyákra vonatkozó ajánlásaiban (3) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a „bioszén”, „kagyló- és tojáshéj” és „humin- és fulvosav” anyagok megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és alapelveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet I. mellékletébe. Az EGTOP javasolta továbbá az említett mellékletben szereplő „kalcium-karbonát” meghatározásának pontosítását. |
| --- | --- |

(2)

A trágyákra vonatkozó ajánlásaiban (3) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a „bioszén”, „kagyló- és tojáshéj” és „humin- és fulvosav” anyagok megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és alapelveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet I. mellékletébe. Az EGTOP javasolta továbbá az említett mellékletben szereplő „kalcium-karbonát” meghatározásának pontosítását.

| (3) | A növényvédő szerekre vonatkozó ajánlásaiban (4) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a „maltodextrin”, a „hidrogén-peroxid”, a „terpének (eugenol, geraniol és timol)”, a „nátrium-klorid”, a „cerevisane” anyagok és a Chrysanthemum
  cinerariaefoliumtól eltérő növényekből származó piretrinek megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és alapelveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet II. mellékletébe. Ezenkívül az EGTOP ajánlásokat fogalmazott meg az említett melléklet szerkezetére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A növényvédő szerekre vonatkozó ajánlásaiban (4) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a „maltodextrin”, a „hidrogén-peroxid”, a „terpének (eugenol, geraniol és timol)”, a „nátrium-klorid”, a „cerevisane” anyagok és a Chrysanthemum
  cinerariaefoliumtól eltérő növényekből származó piretrinek megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és alapelveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet II. mellékletébe. Ezenkívül az EGTOP ajánlásokat fogalmazott meg az említett melléklet szerkezetére vonatkozóan.

| (4) | A takarmányokra vonatkozó ajánlásaiban (5) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a „guargumi” takarmány-adalékanyagként, a „szelídgesztenye-kivonat” érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagként, és a „vízmentes betain” (csak természetes vagy ökológiai eredetű) anyagok az együregű gyomrú állatok esetében megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és alapelveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet VI. mellékletébe. Az említett mellékletben egyes szilázs-adalékanyagok esetében a hivatkozás nem egyértelmű, ezért a félreértések elkerülése érdekében azt pontosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A takarmányokra vonatkozó ajánlásaiban (5) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a „guargumi” takarmány-adalékanyagként, a „szelídgesztenye-kivonat” érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagként, és a „vízmentes betain” (csak természetes vagy ökológiai eredetű) anyagok az együregű gyomrú állatok esetében megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és alapelveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet VI. mellékletébe. Az említett mellékletben egyes szilázs-adalékanyagok esetében a hivatkozás nem egyértelmű, ezért a félreértések elkerülése érdekében azt pontosítani kell.

| (5) | Az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó ajánlásaiban (6) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a „glicerin” gélkapszulában nedvesítőszerként és tablettákon felületi bevonatként, a „bentonit” technológiai segédanyagként, az „L(+) tejsav és a nátrium-hidroxid” növényi fehérjék kivonásához technológiai segédanyagként, a „taramagliszt” sűrítőanyagként, valamint a „komlókivonat” és a „fenyőgyanta-kivonat” anyagok a cukortermelés esetében megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és alapelveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet VIII. mellékletébe. Továbbá az EGTOP ajánlása szerint a taramagliszt, a lecitinek, a glicerin, a szentjánoskenyérmag-liszt, a gellángumi, a gumiarábikum, a guargumi és a karnaubaviasz esetében elő kell írni, hogy ökológiai termelésből származzanak. Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az új követelményekhez való alkalmazkodásra, a piaci szereplőknek hároméves átmeneti időszakot kell biztosítani. |
| --- | --- |

(5)

Az élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó ajánlásaiban (6) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a „glicerin” gélkapszulában nedvesítőszerként és tablettákon felületi bevonatként, a „bentonit” technológiai segédanyagként, az „L(+) tejsav és a nátrium-hidroxid” növényi fehérjék kivonásához technológiai segédanyagként, a „taramagliszt” sűrítőanyagként, valamint a „komlókivonat” és a „fenyőgyanta-kivonat” anyagok a cukortermelés esetében megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és alapelveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet VIII. mellékletébe. Továbbá az EGTOP ajánlása szerint a taramagliszt, a lecitinek, a glicerin, a szentjánoskenyérmag-liszt, a gellángumi, a gumiarábikum, a guargumi és a karnaubaviasz esetében elő kell írni, hogy ökológiai termelésből származzanak. Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az új követelményekhez való alkalmazkodásra, a piaci szereplőknek hároméves átmeneti időszakot kell biztosítani.

| (6) | A 889/2008/EK rendelet VIIIa. melléklete pontatlan hivatkozásokat tartalmaz az adalékanyagok elnevezésére vonatkozóan, és ezért a félreértések elkerülése érdekében azokat pontosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 889/2008/EK rendelet VIIIa. melléklete pontatlan hivatkozásokat tartalmaz az adalékanyagok elnevezésére vonatkozóan, és ezért a félreértések elkerülése érdekében azokat pontosítani kell.

| (7) | A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 889/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

| 2. | a II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép; |
| --- | --- |

2.

a II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép;

| 3. | A VI. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

3.

A VI. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép.

| 4. | A VIII. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

4.

A VIII. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép.

| 5. | a VIIIa. melléklet helyébe e rendelet V. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

5.

a VIIIa. melléklet helyébe e rendelet V. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 889/2008/EK rendelete (2008. szeptember 5.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 250., 2008.9.18., 1. o.).

2

(3)  Végleges jelentés a trágyákról (III) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/final-report-egtop-fertilizers-iii_en.pdf.

3

(4)  Végleges jelentés a növényvédő szerekről (IV.) https://ec.europa.eu/info/publications/egtop-reports-organic-production_en.

4

(5)  Végleges jelentés a takarmányokról (III.) és az élelmiszerekről (V.) https://ec.europa.eu/info/publications/egtop-reports-organic-production_en.

5

(6)  Végleges jelentés az élelmiszerekről (IV.) és végleges jelentés a takarmányokról (III.) és az élelmiszerekről (V.) https://ec.europa.eu/info/publications/egtop-reports-organic-production_en.

6

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A 3. cikk (1) bekezdésében és a 6d. cikk (2) bekezdésében említett tápanyagutánpótlók, talajjavítók és tápanyagok

Megjegyzés:

A: A 2092/91/EGK rendelet engedélyezte, és a 834/2007/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján továbbra is alkalmazható.

B: A 834/2007/EK rendelet engedélyezte.

| Engedély | Megnevezés
  Összetett termékek, illetve kizárólag az alábbiakban felsorolt anyagokat tartalmazó termékek: | Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- |
| A | Istállótrágya | Állati ürülékek és növényi anyagok (alomanyag) keverékéből álló termék.
  Iparszerű gazdálkodásból nem származhat |
| A | Szárított istállótrágya, szárított baromfitrágya | Iparszerű gazdálkodásból nem származhat |
| A | Komposztált állati ürülék, ideértve a baromfitrágyát és a komposztált istállótrágyát is | Iparszerű gazdálkodásból nem származhat |
| A | Folyékony állati ürülék | Ellenőrzött erjesztés és/vagy megfelelő hígítás utáni használat
  Iparszerű gazdálkodásból nem származhat |
| B | Háztartási hulladék komposztált vagy fermentált keveréke | Komposztált vagy biogáztermelés céljából anaerob erjesztéssel kezelt, külön gyűjtött háztartási hulladékból nyert termék.
  Csak növényi és állati eredetű háztartási hulladék.
  Kizárólag akkor, ha a tagállam által elismert, zárt és ellenőrzött gyűjtőrendszerben készült.
  Maximális koncentráció mg/kg szárazanyagban kifejezve:
  kadmium: 0,7; réz: 70; nikkel: 25; ólom: 45; cink: 200; higany:
  0,4; króm (összesen): 70; króm (VI): nem kimutatható |
| A | Tőzeg | Kizárólag kertészeti felhasználásra (kiskerti/kertészeti termesztés, virágtermesztés, faiskola, palántanevelés) |
| A | Gombakomposzt | A termesztőközeg csak az e mellékletben szereplő anyagokat tartalmazhatja |
| A | Gilisztaürülék (gilisztahumusz) és rovarürülék | |
| A | Guanó | |
| A | Növényi anyagok komposztált vagy fermentált keveréke | Komposztált vagy biogáztermelés céljából anaerob erjesztéssel kezelt, növényi anyagok keverékéből nyert termék |
| B | Az e mellékletben felsorolt növényi vagy állati eredetű anyagokkal együtt feldolgozott állati melléktermékeket tartalmazó biogázüzemi fermentációs maradék | A 3. kategóriába tartozó állati melléktermékek (ideértve a vadon élő állatok melléktermékeit) és a 2. kategóriába tartozó emésztőtraktus-tartalom nem származhatnak iparszerű gazdálkodásból (a 2. és a 3. kategória az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet  (1) meghatározása szerint értendő).
  Az eljárásoknak meg kell felelniük a 142/2011/EU bizottsági rendeletnek.
  A növény ehető részén nem alkalmazható |
| B | A következő állati eredetű termékek és melléktermékek: | Vérliszt |

Engedély

Megnevezés

Összetett termékek, illetve kizárólag az alábbiakban felsorolt anyagokat tartalmazó termékek:

Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek

A

Istállótrágya

Állati ürülékek és növényi anyagok (alomanyag) keverékéből álló termék.

Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

A

Szárított istállótrágya, szárított baromfitrágya

Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

A

Komposztált állati ürülék, ideértve a baromfitrágyát és a komposztált istállótrágyát is

Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

A

Folyékony állati ürülék

Ellenőrzött erjesztés és/vagy megfelelő hígítás utáni használat

Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

B

Háztartási hulladék komposztált vagy fermentált keveréke

Komposztált vagy biogáztermelés céljából anaerob erjesztéssel kezelt, külön gyűjtött háztartási hulladékból nyert termék.

Csak növényi és állati eredetű háztartási hulladék.

Kizárólag akkor, ha a tagállam által elismert, zárt és ellenőrzött gyűjtőrendszerben készült.

Maximális koncentráció mg/kg szárazanyagban kifejezve:

kadmium: 0,7; réz: 70; nikkel: 25; ólom: 45; cink: 200; higany:

0,4; króm (összesen): 70; króm (VI): nem kimutatható

A

Tőzeg

Kizárólag kertészeti felhasználásra (kiskerti/kertészeti termesztés, virágtermesztés, faiskola, palántanevelés)

A

Gombakomposzt

A termesztőközeg csak az e mellékletben szereplő anyagokat tartalmazhatja

A

Gilisztaürülék (gilisztahumusz) és rovarürülék

A

Guanó

A

Növényi anyagok komposztált vagy fermentált keveréke

Komposztált vagy biogáztermelés céljából anaerob erjesztéssel kezelt, növényi anyagok keverékéből nyert termék

B

Az e mellékletben felsorolt növényi vagy állati eredetű anyagokkal együtt feldolgozott állati melléktermékeket tartalmazó biogázüzemi fermentációs maradék

A 3. kategóriába tartozó állati melléktermékek (ideértve a vadon élő állatok melléktermékeit) és a 2. kategóriába tartozó emésztőtraktus-tartalom nem származhatnak iparszerű gazdálkodásból (a 2. és a 3. kategória az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet  (1) meghatározása szerint értendő).

Az eljárásoknak meg kell felelniük a 142/2011/EU bizottsági rendeletnek.

A növény ehető részén nem alkalmazható

B

A következő állati eredetű termékek és melléktermékek:

Vérliszt

| | Pataliszt |
| --- | --- |

Pataliszt

| | Szaruliszt |
| --- | --- |

Szaruliszt

| | Csontliszt vagy zselatinmentes csontliszt |
| --- | --- |

Csontliszt vagy zselatinmentes csontliszt

| | Halliszt |
| --- | --- |

Halliszt

| | Húsliszt |
| --- | --- |

Húsliszt

| | Tollból, szőrből és »chiquette«-ből készült liszt |
| --- | --- |

Tollból, szőrből és »chiquette«-ből készült liszt

| | Gyapjú |
| --- | --- |

Gyapjú

| | Szőrme/irha (1) |
| --- | --- |

Szőrme/irha (1)

| | Szőr |
| --- | --- |

Szőr

| | Tejtermékek |
| --- | --- |

Tejtermékek

| | Hidrolizált fehérjék (2) |
| --- | --- |

Hidrolizált fehérjék (2)

| (1) | Maximális koncentráció a szárazanyagban, mg/kg-ban kifejezve: króm (VI): nem kimutatható |
| --- | --- |

(1)

Maximális koncentráció a szárazanyagban, mg/kg-ban kifejezve: króm (VI): nem kimutatható

| (2) | A növény ehető részén nem alkalmazható |
| --- | --- |

(2)

A növény ehető részén nem alkalmazható

A

Trágyázó szerként használt növényi eredetű termékek és melléktermékek

Például: olajosmag-pogácsa őrleménye, kakaóhéj, malátacsíra

B

Növényi eredetű hidrolizált fehérjék

A

Algák és algából készült termékek

Amennyiben közvetlenül a következő eljárásokkal nyerték őket:

| i) | fizikai eljárás, beleértve a szárítást, a fagyasztást és az őrlést; |
| --- | --- |

i)

fizikai eljárás, beleértve a szárítást, a fagyasztást és az őrlést;

| ii) | vízzel, savas és/vagy lúgos vizes oldattal végzett extrakció; |
| --- | --- |

ii)

vízzel, savas és/vagy lúgos vizes oldattal végzett extrakció;

| iii) | erjesztés |
| --- | --- |

iii)

erjesztés

A

Fűrészpor és faforgács

Kivágás után vegyileg nem kezelt fa

A

Fakéregkomposzt

Kivágás után vegyileg nem kezelt fa

A

Fahamu

Kivágás után vegyileg nem kezelt fából

A

Lágy, őrölt ásványi foszfát

A 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet  (2) I. melléklete A.2. részének 7. pontjában szereplő termék

Kadmiumtartalma nem haladja meg a 90 mg/kg P205-ot

A

Alumínium-kalcium-foszfát

A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete A.2. részének 6. pontjában megadott termék

Kadmiumtartalma nem haladja meg a 90 mg/kg P205-ot

Csak lúgos talajok esetében használható (pH > 7,5)

A

Bázikus salak

A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete A.2. részének 1. pontjában megadott termékek

A

Nyers kálisó vagy kainit

A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete A.2. részének 1. pontjában megadott termékek

A

Káliumszulfát, amely magnéziumsót is tartalmazhat

Nyers kálisóból fizikai extrakcióval nyert termék, amely magnéziumsókat is tartalmazhat

A

Cefre és cefrekivonat

Ammóniumcefre kizárva

A

Kalcium-karbonát, például: kréta, márga, őrölt mészkő, Breton javító (maërl), foszfátkréta

Csak természetes eredetű

B

Puhatestűek hulladéka

Kizárólag az 1380/2013/EK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 7. pontja szerinti fenntartható halászatból vagy ökológiai akvakultúrából

B

Tojáshéj

Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

A

Magnézium- és kalcium-karbonát

Csak természetes eredetű

például magnéziummész, őrölt magnézium, mészkő

A

Magnézium-szulfát (például kiezerit)

Csak természetes eredetű

A

Kalcium-klorid-oldat

Almafa levélzetének a kalciumhiány megállapítását követő kezelése

A

Kalcium-szulfát (gipsz)

A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete D. részének 1. pontjában megadott termékek

Csak természetes eredetű

A, B

Cukorgyári mésziszap

Cukorrépából és cukornádból történő cukorgyártás mellékterméke

A

Vákuumsó-termelésből származó mésziszap

A hegyekben található sós vízből kinyert vákuumsó-termelés mellékterméke

A

Elemi kén

A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete D.3. részében megadott termékek

A

Nyomelemek

A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete E. részében felsorolt szervetlen mikrotápanyagok

A

Nátrium-klorid

A

Kőzetliszt és agyagok

B

Leonardit (magas huminsavtartalmú nyers, szerves üledék)

Kizárólag akkor, ha bányászat melléktermékeként nyerték

B

Humin- és fulvosavak

Kizárólag akkor, ha szervetlen sókból/oldatokból (az ammóniumsókat kivéve); vagy az ivóvíz tisztításából nyerték

B

Xilitol

Kizárólag akkor, ha bányászat melléktermékeként nyerték (pl. barnaszénbányászat mellékterméke)

B

Kitin (rákfélék héjából nyert poliszacharid)

Kizárólag akkor, ha a 1380/2013/EK tanácsi rendelet4. cikke (1) bekezdésének 7. pontja szerinti fenntartható halászatból vagy ökológiai akvakultúrából nyerték

B

Oxigénhiányos környezetben keletkezett édesvíz iszerves üledék

(pl. szapropél)

Kizárólag édesvíz-gazdálkodás melléktermékeként kapott vagy korábbi édesvízi területekről nyert szerves üledékek

Adott esetben az anyag extrakciójának úgy kell történnie, hogy az a lehető legkisebb hatást gyakorolja a vízi környezetre

Kizárólag peszticidek, tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok és benzinszerű anyagok által okozott szennyeződésektől mentes forrásból származó üledékek

Maximális koncentráció mg/kg szárazanyagban kifejezve: kadmium: 0,7; réz: 70; nikkel: 25; ólom: 45; cink: 200; higany: 0,4; króm (összesen): 70; króm (VI): nem kimutatható

B

Bioszén – növényi eredetű szerves anyagokból előállított, talajjavítóként alkalmazott pirolízis termék

Csak a kezeletlen vagy a II. mellékletben szereplő termékekkel kezelt növényi eredetű anyagból

A policiklikus aromás szénhidrogének (PAH) maximális értéke 4 mg/szárazanyag kg. Ezt az értéket minden második évben felül kell vizsgálni, figyelembe véve a többszörös alkalmazás miatti felhalmozódás kockázatát.

---

(1)  A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/2003/EK rendelete (2003. október 13.) a műtrágyákról (HL L 304., 2003.11.21., 1. o.).

2

---

II. MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Az 5. cikk (1) bekezdésében említett növényvédő szerek

A mellékletben felsorolt összes anyagnak meg kell felelnie legalább az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (1) mellékletében meghatározott felhasználási feltételeknek. A ökológiai termelésben történő használatra vonatkozóan meghatározott szigorúbb felhasználási feltételeket az egyes táblázatok második oszlopa tartalmazza.

1.   Növényi vagy állati eredetű anyagok

| Megnevezés | Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek |
| --- | --- |
| Allium sativum (Fokhagymakivonat) | |
| Azadirachta indica fából (miatyánkcserje, olvasószemfa) kivont azadirachtin | |
| Méhviasz | Kizárólag a metszés során, sebkezelő anyagként |
| COS-OGA | |
| Hidrolizált fehérjék, kivéve a zselatint | |
| Laminarin | A moszatot vagy ökológiai termesztéssel kell előállítani a 6d. cikknek megfelelően, vagy fenntartható módon kell betakarítani a 6c. cikknek megfelelően |
| Maltodextrin | |
| Feromonok | Csak csapdákban és adagolókban |
| Növényi olajok | A gyomirtó szeren kívül minden felhasználás engedélyezett. |
| Piretrinek | Csak növényi eredetű |
| Quassia amara növényből kivont kvasszia | Csak rovarölő szerként, riasztószerként |
| Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/birkafaggyú | Kizárólag a növény nem ehető részén és olyan helyen, ahol a növényi anyagot nem nyelik le juhok vagy kecskék |
| Salix spp. Cortex (más néven fűzfakéreg-kivonat) | |
| Terpének (eugenol, geraniol és timol) | |

Megnevezés

Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek

Allium sativum (Fokhagymakivonat)

Azadirachta indica fából (miatyánkcserje, olvasószemfa) kivont azadirachtin

Méhviasz

Kizárólag a metszés során, sebkezelő anyagként

COS-OGA

Hidrolizált fehérjék, kivéve a zselatint

Laminarin

A moszatot vagy ökológiai termesztéssel kell előállítani a 6d. cikknek megfelelően, vagy fenntartható módon kell betakarítani a 6c. cikknek megfelelően

Maltodextrin

Feromonok

Csak csapdákban és adagolókban

Növényi olajok

A gyomirtó szeren kívül minden felhasználás engedélyezett.

Piretrinek

Csak növényi eredetű

Quassia amara növényből kivont kvasszia

Csak rovarölő szerként, riasztószerként

Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/birkafaggyú

Kizárólag a növény nem ehető részén és olyan helyen, ahol a növényi anyagot nem nyelik le juhok vagy kecskék

Salix spp. Cortex (más néven fűzfakéreg-kivonat)

Terpének (eugenol, geraniol és timol)

2.   Egyszerű anyagok

| Élelmiszeralapú egyszerű anyagok (beleértve a következőket: lecitinek, szacharóz, fruktóz, ecet, tejsavó, kitozán-hidroklorid  (2), valamint Equisetum arvense stb.) | Csak azok, az 1107/2009/EK rendelet  (3) 23. cikkében meghatározott egyszerű anyagok, amelyek az »élelmiszer« 178/2002/EK rendelet 2. cikke szerinti meghatározásának hatálya alá tartoznak, és növényi vagy állati eredetűek.
  Gyomirtó szerként nem használható anyagok. |
| --- | --- |

Élelmiszeralapú egyszerű anyagok (beleértve a következőket: lecitinek, szacharóz, fruktóz, ecet, tejsavó, kitozán-hidroklorid  (2), valamint Equisetum arvense stb.)

Csak azok, az 1107/2009/EK rendelet  (3) 23. cikkében meghatározott egyszerű anyagok, amelyek az »élelmiszer« 178/2002/EK rendelet 2. cikke szerinti meghatározásának hatálya alá tartoznak, és növényi vagy állati eredetűek.

Gyomirtó szerként nem használható anyagok.

3.   Mikroorganizmusok vagy mikororganizmusok által előállított vagy azokból származó anyagok

| Megnevezés | Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek |
| --- | --- |
| Mikroorganizmusok | Nem GMO-eredetű. |
| Spinozad | |
| Cerevisane | |

Megnevezés

Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek

Mikroorganizmusok

Nem GMO-eredetű.

Spinozad

Cerevisane

4.   Az 1., 2. és 3. szakaszban említettektől eltérő anyagok

| Megnevezés | Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek vagy korlátozások |
| --- | --- |
| Alumínium-szilikát (kaolin) | |
| Kalcium-hidroxid | Gombaölő szerként való felhasználásra csak gyümölcsfák esetében, beleértve a faiskolákat, a Nectria galligena elleni védekezésre. |
| Szén-dioxid | |
| Rézvegyületek a következő formákban: réz-hidroxid, réz-oxiklorid, rézoxid, bordeaux-i keverék és tribázikus rézszulfát | |
| Diammónium-foszfát | Kizárólag attraktánsokkal ellátott csapdákban |
| Etilén | |
| Zsírsavak | A gyomirtó szerként történő felhasználáson kívül minden felhasználás engedélyezett. |
| Vas-foszfát (vas(III)-ortofoszfát) | Termesztett növények között talajfelszínre szórandó készítmények |
| Hidrogén-peroxid | |
| Kovaföld (diatomaföld) | |
| Mészkénlé (kalcium-poliszulfid) | |
| Paraffinolaj | |
| Kálium- és nátrium-hidrogén-karbonát (más néven kálium-/nátrium-bikarbonát) | |
| Piretroidok (csak deltametrin vagy lambda-cihalotrin) | Csak megfelelő attraktánsokkal ellátott csapdákban; kizárólag Batrocera oleae és Ceratitis capitata (Wied.) ellen. |
| Kvarchomok | |
| Nátrium-klorid | A gyomirtó szerként történő felhasználáson kívül minden felhasználás engedélyezett. |
| Kén | |

Megnevezés

Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek vagy korlátozások

Alumínium-szilikát (kaolin)

Kalcium-hidroxid

Gombaölő szerként való felhasználásra csak gyümölcsfák esetében, beleértve a faiskolákat, a Nectria galligena elleni védekezésre.

Szén-dioxid

Rézvegyületek a következő formákban: réz-hidroxid, réz-oxiklorid, rézoxid, bordeaux-i keverék és tribázikus rézszulfát

Diammónium-foszfát

Kizárólag attraktánsokkal ellátott csapdákban

Etilén

Zsírsavak

A gyomirtó szerként történő felhasználáson kívül minden felhasználás engedélyezett.

Vas-foszfát (vas(III)-ortofoszfát)

Termesztett növények között talajfelszínre szórandó készítmények

Hidrogén-peroxid

Kovaföld (diatomaföld)

Mészkénlé (kalcium-poliszulfid)

Paraffinolaj

Kálium- és nátrium-hidrogén-karbonát (más néven kálium-/nátrium-bikarbonát)

Piretroidok (csak deltametrin vagy lambda-cihalotrin)

Csak megfelelő attraktánsokkal ellátott csapdákban; kizárólag Batrocera oleae és Ceratitis capitata (Wied.) ellen.

Kvarchomok

Nátrium-klorid

A gyomirtó szerként történő felhasználáson kívül minden felhasználás engedélyezett.

Kén

---

(1)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

1

(2)  Fenntartható halászatból vagy ökológiai akvakultúrából származó.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

3

---

III. MELLÉKLET

„VI. MELLÉKLET

A 22. cikk g) pontjában, a 24. cikk (2) bekezdésében és a 25m. cikk (2) bekezdésében említett, takarmányozási célra használt takarmány-adalékanyagok

Az e mellékletben felsorolt takarmány-adalékanyagokat az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet* szerint engedélyeztetni kell.

1.   TECHNOLÓGIAI ADALÉKANYAGOK

a)   Tartósítószerek

| Azonosító szám vagy funkciós csoport | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- |
| | E 200 | Szorbinsav | |
| | E 236 | Hangyasav | |
| | E 237 | Nátrium-formiát | |
| | E 260 | Ecetsav | |
| | E 270 | Tejsav | |
| | E 280 | Propionsav | |
| | E 330 | Citromsav | |

Azonosító szám vagy funkciós csoport

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek

E 200

Szorbinsav

E 236

Hangyasav

E 237

Nátrium-formiát

E 260

Ecetsav

E 270

Tejsav

E 280

Propionsav

E 330

Citromsav

b)   Antioxidánsok

| Azonosító szám vagy funkciós csoport | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- |
| | 1b306(i) | Növényi olajokból származó tokoferolkivonatok | |
| | 1b306(ii) | (Delta-tokoferolban gazdag) növényi olajokból származó, tokoferolban gazdag kivonatok | |

Azonosító szám vagy funkciós csoport

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek

1b306(i)

Növényi olajokból származó tokoferolkivonatok

1b306(ii)

(Delta-tokoferolban gazdag) növényi olajokból származó, tokoferolban gazdag kivonatok

c)   Emulgeálószerek, stabilizátorok sűrítőanyagok és zselésítő anyagok

| Azonosító szám vagy funkciós csoport | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- |
| | 1c322 | Lecitinek | Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai nyersanyagból vannak előállítva. |
| | | | Kizárólag tenyésztett víziállatok takarmányozására használható. |

Azonosító szám vagy funkciós csoport

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek

1c322

Lecitinek

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai nyersanyagból vannak előállítva.

Kizárólag tenyésztett víziállatok takarmányozására használható.

d)   Kötőanyagok és csomósodásgátló anyagok

| Azonosító szám vagy funkciós csoport | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- |
| | E 412 | Guargumi | |
| | E 535 | Nátrium-ferrocianid | Maximális adagolási arány: 20 mg/kg NaCl (ferrocianid-anionként számítva) |
| | E 551b | Szilikagél | |
| | E 551c | Kovaföld (diatomaföld, tisztított) | |
| | 1m558i | Bentonit | |
| | E 559 | Azbesztet nem tartalmazó kaolinos agyagok | |
| | E 560 | Sztearitok és klorit természetes keverékei | |
| | E 561 | Vermikulit | |
| | E 562 | Szepiolit | |
| | E 566 | Nátrolit-fonolit | |
| | 1g568 | Üledékes eredetű klinoptilolit | |
| | E 599 | Perlit | |

Azonosító szám vagy funkciós csoport

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek

E 412

Guargumi

E 535

Nátrium-ferrocianid

Maximális adagolási arány: 20 mg/kg NaCl (ferrocianid-anionként számítva)

E 551b

Szilikagél

E 551c

Kovaföld (diatomaföld, tisztított)

1m558i

Bentonit

E 559

Azbesztet nem tartalmazó kaolinos agyagok

E 560

Sztearitok és klorit természetes keverékei

E 561

Vermikulit

E 562

Szepiolit

E 566

Nátrolit-fonolit

1g568

Üledékes eredetű klinoptilolit

E 599

Perlit

e)   Szilázs-adalékanyagok

| Azonosító szám vagy funkciós csoport | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- |
| 1k
  1k236 | Enzimek, mikroorganizmusok
  Hangyasav, | Kizárólag szilázskészítés céljára használható, abban az esetben, ha az időjárási körülmények nem teszik lehetővé a megfelelő fermentációt.
  A hangyasav, a propionsav és a nátriumsóik alkalmazása szilázs előállításánál csak akkor engedélyezett, ha az időjárási körülmények nem teszik lehetővé a megfelelő fermentációt. |
| 1k237 | Nátrium-formiát |
| 1k280 | Propionsav |
| 1k281 | nátrium-propionát |

Azonosító szám vagy funkciós csoport

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek

1k

1k236

Enzimek, mikroorganizmusok

Hangyasav,

Kizárólag szilázskészítés céljára használható, abban az esetben, ha az időjárási körülmények nem teszik lehetővé a megfelelő fermentációt.

A hangyasav, a propionsav és a nátriumsóik alkalmazása szilázs előállításánál csak akkor engedélyezett, ha az időjárási körülmények nem teszik lehetővé a megfelelő fermentációt.

1k237

Nátrium-formiát

1k280

Propionsav

1k281

nátrium-propionát

2.   ÉRZÉKSZERVI TULAJDONSÁGOKAT JAVÍTÓ ADALÉKANYAGOK

| Azonosító szám vagy funkciós csoport | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- |
| 2b | Aromaanyagok | Kizárólag mezőgazdasági termékekből nyert kivonatok. |
| | Castanea sativa Mill.: gesztenye-kivonat | |

Azonosító szám vagy funkciós csoport

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek

2b

Aromaanyagok

Kizárólag mezőgazdasági termékekből nyert kivonatok.

Castanea sativa Mill.: gesztenye-kivonat

3.   TÁPÉRTÉKKEL RENDELKEZŐ ADALÉKANYAGOK

a)   Vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatásuk van

| Azonosító szám vagy funkciós csoport | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- |
| 3a | Vitaminok és provitaminok | Mezőgazdasági termékekből származó vitaminok és provitaminok.
  A szintetikus úton előállított vitaminok közül csak a mezőgazdasági termékekből nyert vitaminokkal azonosak használhatók együregű gyomrú állatok és tenyésztett víziállatok takarmányozásához.
  A szintetikus úton előállított vitaminok közül kizárólag a mezőgazdasági termékekből nyert vitaminokkal azonos A-, D- és E-vitaminok használhatók kérődzők takarmányozásához; a tagállamoknak a használatot előzetesen engedélyezniük kell annak felmérése alapján, hogy az ökológiai tartású kérődzők a takarmányadagból milyen mértékben képesek hozzájutni az említett vitaminokból szükséges mennyiségekhez. |
| 3a920 | Vízmentes betain | Kizárólag együregű gyomrú állatok esetében
  Csak természetes eredetű és ha rendelkezésre áll, ökológiai eredetű |

Azonosító szám vagy funkciós csoport

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek

3a

Vitaminok és provitaminok

Mezőgazdasági termékekből származó vitaminok és provitaminok.

A szintetikus úton előállított vitaminok közül csak a mezőgazdasági termékekből nyert vitaminokkal azonosak használhatók együregű gyomrú állatok és tenyésztett víziállatok takarmányozásához.

A szintetikus úton előállított vitaminok közül kizárólag a mezőgazdasági termékekből nyert vitaminokkal azonos A-, D- és E-vitaminok használhatók kérődzők takarmányozásához; a tagállamoknak a használatot előzetesen engedélyezniük kell annak felmérése alapján, hogy az ökológiai tartású kérődzők a takarmányadagból milyen mértékben képesek hozzájutni az említett vitaminokból szükséges mennyiségekhez.

3a920

Vízmentes betain

Kizárólag együregű gyomrú állatok esetében

Csak természetes eredetű és ha rendelkezésre áll, ökológiai eredetű

b)   Nyomelemek vegyületei

| | Azonosító szám vagy funkciós csoport | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- | --- |
| | E1 Vas | | |
| | 3b101 | Vas(II)-karbonát (sziderit) | |
| | 3b103 | Vas(II)-szulfát monohidrát | |
| | 3b104 | Vas(II)-szulfát-heptahidrát | |
| | 3b201 | Kálium-jodid | |
| | 3b202 | Kalcium-jódát, vízmentes | |
| | 3b203 | Bevont, granulált vízmentes kalcium-jodát | |
| | 3b301 | Kobalt(II)-acetát-tetrahidrát | |
| | 3b302 | Kobalt(II)-karbonát | |
| | 3b303 | Kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát | |
| | 3b304 | Bevont, granulált kobalt(II)-karbonát- hidroxid(2:3)monohidrát | |
| | 3b305 | Kobalt(II)-szulfát-heptahidrát | |
| | 3b402 | Réz(II)-karbonát dihidroxi-monohidrát | |
| | 3b404 | Réz(II)-oxid | |
| | 3b405 | Réz(II)-szulfát-pentahidrát | |
| | 3b409 | Diréz-klorid-trihidroxid (TBCC) | |
| | 3b502 | Mangán(II)-oxid | |
| | 3b503 | Mangán-szulfát, monohidrát | |
| | 3b603 | Cink-oxid | |
| | 3b604 | Cink-szulfát heptahidrát | |
| | 3b605 | Cink-szulfát, monohidrát | |
| | 3b609 | Cink-klorid-hidroxid-monohidrát (TBZC) | |
| | 3b701 | Nátrium-molibdát-dihidrát | |
| | 3b801 | Nátrium-szelenit | |
| | 3b810, 3b811, 3b812,
  3b813 és 3b817 | Szelénnel dúsított inaktivált élesztő | |

Azonosító szám vagy funkciós csoport

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek

E1 Vas

3b101

Vas(II)-karbonát (sziderit)

3b103

Vas(II)-szulfát monohidrát

3b104

Vas(II)-szulfát-heptahidrát

3b201

Kálium-jodid

3b202

Kalcium-jódát, vízmentes

3b203

Bevont, granulált vízmentes kalcium-jodát

3b301

Kobalt(II)-acetát-tetrahidrát

3b302

Kobalt(II)-karbonát

3b303

Kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát

3b304

Bevont, granulált kobalt(II)-karbonát- hidroxid(2:3)monohidrát

3b305

Kobalt(II)-szulfát-heptahidrát

3b402

Réz(II)-karbonát dihidroxi-monohidrát

3b404

Réz(II)-oxid

3b405

Réz(II)-szulfát-pentahidrát

3b409

Diréz-klorid-trihidroxid (TBCC)

3b502

Mangán(II)-oxid

3b503

Mangán-szulfát, monohidrát

3b603

Cink-oxid

3b604

Cink-szulfát heptahidrát

3b605

Cink-szulfát, monohidrát

3b609

Cink-klorid-hidroxid-monohidrát (TBZC)

3b701

Nátrium-molibdát-dihidrát

3b801

Nátrium-szelenit

3b810, 3b811, 3b812,

3b813 és 3b817

Szelénnel dúsított inaktivált élesztő

4.   AZ ÁLLATTENYÉSZTÉSBEN ALKALMAZOTT ADALÉKANYAGOK

| Azonosító szám vagy funkciós csoport Csoportok | Anyag | Leírás, felhasználási feltételek Felhasználás |
| --- | --- | --- |
| 4a, 4b, 4c és 4d | »Az állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok« kategóriába tartozó enzimek és mikroorganizmusok | |

Azonosító szám vagy funkciós csoport Csoportok

Anyag

Leírás, felhasználási feltételek Felhasználás

4a, 4b, 4c és 4d

»Az állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok« kategóriába tartozó enzimek és mikroorganizmusok

---

IV. MELLÉKLET

„VIII. MELLÉKLET

A feldolgozott ökológiai élelmiszerek, élesztők és élesztőtartalmú termékek előállításához használt egyes termékek és anyagok a 27. cikk (1) bekezdésének a) pontja és a 27a. cikk a) pontja szerint

A. SZAKASZ – ÉLELMISZER-ADALÉKANYAGOK, BELEÉRTVE A HORDOZÓANYAGOKAT

A 834/2007/EK rendelet 23. cikke (4) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett számításokhoz a kódszámot tartalmazó oszlopban csillaggal megjelölt élelmiszer-adalékanyagokat mezőgazdasági eredetű összetevőként kell figyelembe venni.

| Kód | Megnevezés | Élelmiszerek előállítása | Az 1333/2008/EK rendelet kiegészítő különleges feltételek és korlátozások |
| --- | --- | --- | --- |
| növényi eredetű | Állati eredetű |
| E 153 | Növényi szén | | X | Hamuval borított kecskesajt
  Morbier sajt |
| E 160b* | Annatto, Bixin, Norbixin | | X | Red Leicester sajt
  Double Gloucester sajt
  Cheddar sajt
  Mimolette sajt |
| E 170 | Kalcium-karbonát | X | X | Nem használható színezékként vagy a termékek kalciummal való dúsításához |
| E 220 | Kén-dioxid | X | X (Csak mézsörhöz) | Hozzáadott cukrot tartalmazó vagy nem tartalmazó gyümölcsborokban (a szőlőn kívüli más gyümölcsből készített bor, többek között az almabor és a körtebor) és mézsörben: 100 mg/l (Minden forrásból elérhető maximális szintek, SO2 mg/l-ben kifejezve) |
| E 223 | Nátrium-metabiszulfit | | X | Rákfélék |
| E 224 | Kálium-metabiszulfit | X | X (Csak mézsörhöz) | Hozzáadott cukrot tartalmazó vagy nem tartalmazó gyümölcsborokban (a szőlőn kívüli más gyümölcsből készített bor, többek között az almabor és a körtebor) és mézsörben: 100 mg/l (Minden forrásból elérhető maximális szintek, SO2 mg/l-ben kifejezve) |
| E250 | Nátrium-nitrit | | X | Húsipari termékek C sak akkor használható, ha az illetékes hatóság megfelelően megbizonyosodott róla, hogy nem érhető el olyan technológiai alternatíva, amely biztosítaná az azonos szintű garanciákat és/vagy a termék különleges jellemzőinek megtartását. Nem használható együttesen az E252-vel. a javasolt beviteli mennyiség NaNO2-ban kifejezve: 80 mg/kg, a maximális maradványmennyiség NaNO2-ban kifejezve: 50 mg/kg |
| E252 | Kálium-nitrát | | X | Húsipari termékek C sak akkor használható, ha az illetékes hatóság megfelelően megbizonyosodott róla, hogy nem érhető el olyan technológiai alternatíva, amely biztosítaná az azonos szintű garanciákat és/vagy a termék különleges jellemzőinek megtartását. Nem használható együttesen az E250-vel. a javasolt beviteli mennyiség NaNO3-ban kifejezve: 80 mg/kg, a maximális maradványmennyiség NaNO3-ban kifejezve: 50 mg/kg |
| E 270 | Tejsav | X | X | |
| E 290 | Szén-dioxid | X | X | |
| E 296 | Almasav | X | | |
| E 300 | Aszkorbinsav | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Húsipari termékek |
| E 301 | Nátrium-aszkorbát | | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Húsipari termékek nitrátokkal és nitritekkel |
| | Tokoferolban gazdag kivonat | X | X | Antioxidáns |
| E 322(*) | Lecitinek | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Tejtermékek
  Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származnak. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. Addig az időpontig csak ökológiai nyersanyagból előállítva. |
| E 325 | Nátrium-laktát | | X | Tejalapú és húsipari termékek |
| E 330 | Citromsav | X | X | |
| E 331 | Nátrium-citrátok | X | X | |
| E 333 | Kalcium-citrátok | X | | |
| E 334 | Borkősav (L(+)-) | X | X (Csak mézsörhöz) | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Mézsör |
| E 335 | Nátrium-tartarátok | X | | |
| E 336 | Kálium-tartarátok | X | | |
| E 341 (i) | Monokalcium- foszfát | X | | Élesztőpor önmagától megkelő liszthez |
| E 392* | Rozmaring kivonatok | X | X | Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik |
| E 400 | Alginsav | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek |
| E 401 | Nátrium-alginát | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek |
| E 402 | Kálium-alginát | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek |
| E 406 | Agar-agar | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú és húsipari termékek |
| E 407 | Karragén | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek |
| E 410* | Szentjánoskenyérliszt | X | X | Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| E 412* | Guargumi | X | X | Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| E 414* | Gumiarábikum | X | X | Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| E 415 | Xantángumi | X | X | |
| E 417 | Taramagliszt | X | X | Sűrítőanyag
  Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| E 418 | Gellángumi | X | X | Csak nagy aciltartalmú formában
  Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| E 422 | Glicerin | X | X | Csak növényi eredetű
  Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.
  Növényi kivonatokban, ízesítőanyagokban, gélkapszulákban nedvesítőként és tabletták felületbevonataként |
| E 440 (i)* | Pektin | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek |
| E 464 | Hidroxipropil-metil-cellulóz | X | X | Kapszulahéj anyaga kapszulák esetében |
| E 500 | Nátrium-karbonátok | X | X | |
| E 501 | Kálium karbonátok | X | | |
| E 503 | Ammónium karbonátok | X | | |
| E 504 | Magnézium karbonátok | X | | |
| E 509 | Kalcium-klorid | | X | Tejalvasztás |
| E 516 | Kalcium-szulfát | X | | Hordozóanyag |
| E 524 | Nátrium-hidroxid | X | | A lúgossütemény felületének kezelése és savanyúság-szabályozás ökológiai aromákban |
| E 551 | Szilícium-dioxid | X | X | Szárított por alakú fűszernövényekhez és fűszerekhez Aromák és propolisz |
| E 553b | Talkum | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: kolbászok felületkezelése |
| E 901 | Méhviasz | X | | Csak cukrásztermékek fényezőanyagaként.
  Ökológiai termelésből származó méhviasz |
| E 903 | Karnaubaviasz | X | | Cukrásztermékek fényezőanyagaként.
  A gyümölcsök kötelező, igen kis hőmérsékleten végzett különlegesen gyors fagyasztása, mint mérséklési módszer a károsító szervezetek elleni zárlati intézkedésként ((EU) 2017/1279 bizottsági végrehajtási irányelv)  (1)

  Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származnak2022. január 1-jétől alkalmazandó. Addig az időpontig csak ökológiai nyersanyagból előállítva. |
| E 938 | Argon | X | X | |
| E 939 | Hélium | X | X | |
| E 941 | Nitrogén | X | X | |
| E 948 | Oxigén | X | X | |
| E 968 | Eritrit | X | X | Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik, ioncserélő technológia használata nélkül |

Kód

Megnevezés

Élelmiszerek előállítása

Az 1333/2008/EK rendelet kiegészítő különleges feltételek és korlátozások

növényi eredetű

Állati eredetű

E 153

Növényi szén

X

Hamuval borított kecskesajt

Morbier sajt

E 160b*

Annatto, Bixin, Norbixin

X

Red Leicester sajt

Double Gloucester sajt

Cheddar sajt

Mimolette sajt

E 170

Kalcium-karbonát

X

X

Nem használható színezékként vagy a termékek kalciummal való dúsításához

E 220

Kén-dioxid

X

X (Csak mézsörhöz)

Hozzáadott cukrot tartalmazó vagy nem tartalmazó gyümölcsborokban (a szőlőn kívüli más gyümölcsből készített bor, többek között az almabor és a körtebor) és mézsörben: 100 mg/l (Minden forrásból elérhető maximális szintek, SO2 mg/l-ben kifejezve)

E 223

Nátrium-metabiszulfit

X

Rákfélék

E 224

Kálium-metabiszulfit

X

X (Csak mézsörhöz)

Hozzáadott cukrot tartalmazó vagy nem tartalmazó gyümölcsborokban (a szőlőn kívüli más gyümölcsből készített bor, többek között az almabor és a körtebor) és mézsörben: 100 mg/l (Minden forrásból elérhető maximális szintek, SO2 mg/l-ben kifejezve)

E250

Nátrium-nitrit

X

Húsipari termékek C sak akkor használható, ha az illetékes hatóság megfelelően megbizonyosodott róla, hogy nem érhető el olyan technológiai alternatíva, amely biztosítaná az azonos szintű garanciákat és/vagy a termék különleges jellemzőinek megtartását. Nem használható együttesen az E252-vel. a javasolt beviteli mennyiség NaNO2-ban kifejezve: 80 mg/kg, a maximális maradványmennyiség NaNO2-ban kifejezve: 50 mg/kg

E252

Kálium-nitrát

X

Húsipari termékek C sak akkor használható, ha az illetékes hatóság megfelelően megbizonyosodott róla, hogy nem érhető el olyan technológiai alternatíva, amely biztosítaná az azonos szintű garanciákat és/vagy a termék különleges jellemzőinek megtartását. Nem használható együttesen az E250-vel. a javasolt beviteli mennyiség NaNO3-ban kifejezve: 80 mg/kg, a maximális maradványmennyiség NaNO3-ban kifejezve: 50 mg/kg

E 270

Tejsav

X

X

E 290

Szén-dioxid

X

X

E 296

Almasav

X

E 300

Aszkorbinsav

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Húsipari termékek

E 301

Nátrium-aszkorbát

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Húsipari termékek nitrátokkal és nitritekkel

Tokoferolban gazdag kivonat

X

X

Antioxidáns

E 322(*)

Lecitinek

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Tejtermékek

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származnak. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. Addig az időpontig csak ökológiai nyersanyagból előállítva.

E 325

Nátrium-laktát

X

Tejalapú és húsipari termékek

E 330

Citromsav

X

X

E 331

Nátrium-citrátok

X

X

E 333

Kalcium-citrátok

X

E 334

Borkősav (L(+)-)

X

X (Csak mézsörhöz)

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Mézsör

E 335

Nátrium-tartarátok

X

E 336

Kálium-tartarátok

X

E 341 (i)

Monokalcium- foszfát

X

Élesztőpor önmagától megkelő liszthez

E 392*

Rozmaring kivonatok

X

X

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik

E 400

Alginsav

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek

E 401

Nátrium-alginát

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek

E 402

Kálium-alginát

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek

E 406

Agar-agar

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú és húsipari termékek

E 407

Karragén

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek

E 410*

Szentjánoskenyérliszt

X

X

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

E 412*

Guargumi

X

X

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

E 414*

Gumiarábikum

X

X

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

E 415

Xantángumi

X

X

E 417

Taramagliszt

X

X

Sűrítőanyag

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

E 418

Gellángumi

X

X

Csak nagy aciltartalmú formában

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

E 422

Glicerin

X

X

Csak növényi eredetű

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

Növényi kivonatokban, ízesítőanyagokban, gélkapszulákban nedvesítőként és tabletták felületbevonataként

E 440 (i)*

Pektin

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: tejalapú termékek

E 464

Hidroxipropil-metil-cellulóz

X

X

Kapszulahéj anyaga kapszulák esetében

E 500

Nátrium-karbonátok

X

X

E 501

Kálium karbonátok

X

E 503

Ammónium karbonátok

X

E 504

Magnézium karbonátok

X

E 509

Kalcium-klorid

X

Tejalvasztás

E 516

Kalcium-szulfát

X

Hordozóanyag

E 524

Nátrium-hidroxid

X

A lúgossütemény felületének kezelése és savanyúság-szabályozás ökológiai aromákban

E 551

Szilícium-dioxid

X

X

Szárított por alakú fűszernövényekhez és fűszerekhez Aromák és propolisz

E 553b

Talkum

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: kolbászok felületkezelése

E 901

Méhviasz

X

Csak cukrásztermékek fényezőanyagaként.

Ökológiai termelésből származó méhviasz

E 903

Karnaubaviasz

X

Cukrásztermékek fényezőanyagaként.

A gyümölcsök kötelező, igen kis hőmérsékleten végzett különlegesen gyors fagyasztása, mint mérséklési módszer a károsító szervezetek elleni zárlati intézkedésként ((EU) 2017/1279 bizottsági végrehajtási irányelv)  (1)

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származnak2022. január 1-jétől alkalmazandó. Addig az időpontig csak ökológiai nyersanyagból előállítva.

E 938

Argon

X

X

E 939

Hélium

X

X

E 941

Nitrogén

X

X

E 948

Oxigén

X

X

E 968

Eritrit

X

X

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik, ioncserélő technológia használata nélkül

B. SZAKASZ – TECHNOLÓGIAI SEGÉDANYAGOK ÉS EGYÉB, ÖKOLÓGIAI ELJÁRÁSSAL ELŐÁLLÍTOTT, MEZŐGAZDASÁGI EREDETŰ ÖSSZETEVŐK FELDOLGOZÁSA SORÁN HASZNÁLHATÓ TERMÉKEK

| Megnevezés | Minden növényi eredetű élelmiszer előállítása | Minden állati eredetű élelmiszer előállítása | Az 1333/2008/EK rendelet kiegészítő különleges feltételek és korlátozások |
| --- | --- | --- | --- |
| Víz | X | X | Ivóvíz a 98/83/EK tanácsi irányelv értelmében |
| Kalcium-klorid | X | | Alvasztóanyag |
| Kalcium-karbonát | X | | |
| Kalcium-hidroxid | X | | |
| Kalcium-szulfát | X | | Alvasztóanyag |
| Magnézium-klorid (vagy nigari) | X | | Alvasztóanyag |
| Kálium-karbonát | X | | A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: szőlő szárítása |
| Nátrium-karbonát | X | X | |
| Tejsav | | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: A sófürdő pH-értékének beállítására a sajtgyártás során |
| L(+) tejsav erjedésből | X | | A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: növényi fehérjekivonat készítéséhez |
| Citromsav | X | X | |
| Nátrium-hidroxid | X | | A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: cukor (cukrok) előállítására; olajkinyerésre az olívaolaj-termelés kivételével; növényi fehérjekivonatok előállítására |
| Kénsav | X | X | Zselatingyártás
  Cukorgyártás |
| Komlókivonat | X | | A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: kizárólag a cukortermelésben, antimikrobiális célokra.
  Ha rendelkezésre áll, ökológiai termelésből |
| Fenyőgyanta-kivonat | X | | A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: kizárólag a cukortermelésben, antimikrobiális célokra.
  Ha rendelkezésre áll, ökológiai termelésből |
| Sósav | | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás; A sófürdő pH-értékének beállítására Gouda, Edam és Maasdammer sajtok, valamint a Boerenkaas, a Friese és a Leidse Nagelkaa gyártásánál |
| Ammónium-hidroxid | | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás |
| Hidrogén-peroxid | | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás |
| Szén-dioxid | X | X | |
| Nitrogén | X | X | |
| Etanol | X | X | Oldószer |
| Csersav | X | | Szűrési segédanyag |
| Tojásfehérje-albumin | X | | |
| Kazein | X | | |
| Zselatin | X | | |
| Vizahólyag | X | | |
| Növényi olajok | X | X | Kenő, tapadásgátló vagy habzásgátló anyag.
  Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik |
| Szilícium-dioxid-gél vagy kolloid oldat | X | | |
| Aktív szén | X | | |
| Talkum | X | | Az E 553b élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó speciális tisztasági kritériumoknak megfelelően |
| Bentonit | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Kolloid anyag mézsörhöz |
| Cellulóz | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás |
| Diatomaföld | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás |
| Perlit | X | X | Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás |
| Mogyoróhéj | X | | |
| Rizsliszt | X | | |
| Méhviasz | X | | Tapadásgátló anyag.
  Ökológiai termelésből származó méhviasz |
| Karnaubaviasz | X | | Tapadásgátló anyag.
  Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. Addig az időpontig csak ökológiai nyersanyagból előállítva |
| Ecetsav/ecet | | X | Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik.
  Csak halfeldolgozásra. Természetes erjesztésből, Nem GMO által vagy GMO-ból előállítva |
| Tiamin hirdoklorid | X | X | Csak gyümölcsbor (többek között almabor, körtebor és mézsör) feldolgozásához való felhasználásra |
| Diammónium-foszfát | X | X | Csak gyümölcsbor (többek között almabor, körtebor és mézsör) feldolgozásához való felhasználásra |
| Farost | X | X | A faanyag csak tanúsítottan fenntartható módon kitermelt fából származhat.
  A felhasznált fa nem tartalmazhat mérgező összetevőket (kivágás utáni kezelés, természetesen jelen levő vagy mikroorganizmusokból származó toxinok) |

Megnevezés

Minden növényi eredetű élelmiszer előállítása

Minden állati eredetű élelmiszer előállítása

Az 1333/2008/EK rendelet kiegészítő különleges feltételek és korlátozások

Víz

X

X

Ivóvíz a 98/83/EK tanácsi irányelv értelmében

Kalcium-klorid

X

Alvasztóanyag

Kalcium-karbonát

X

Kalcium-hidroxid

X

Kalcium-szulfát

X

Alvasztóanyag

Magnézium-klorid (vagy nigari)

X

Alvasztóanyag

Kálium-karbonát

X

A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: szőlő szárítása

Nátrium-karbonát

X

X

Tejsav

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: A sófürdő pH-értékének beállítására a sajtgyártás során

L(+) tejsav erjedésből

X

A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: növényi fehérjekivonat készítéséhez

Citromsav

X

X

Nátrium-hidroxid

X

A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: cukor (cukrok) előállítására; olajkinyerésre az olívaolaj-termelés kivételével; növényi fehérjekivonatok előállítására

Kénsav

X

X

Zselatingyártás

Cukorgyártás

Komlókivonat

X

A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: kizárólag a cukortermelésben, antimikrobiális célokra.

Ha rendelkezésre áll, ökológiai termelésből

Fenyőgyanta-kivonat

X

A növényi eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: kizárólag a cukortermelésben, antimikrobiális célokra.

Ha rendelkezésre áll, ökológiai termelésből

Sósav

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás; A sófürdő pH-értékének beállítására Gouda, Edam és Maasdammer sajtok, valamint a Boerenkaas, a Friese és a Leidse Nagelkaa gyártásánál

Ammónium-hidroxid

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás

Hidrogén-peroxid

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás

Szén-dioxid

X

X

Nitrogén

X

X

Etanol

X

X

Oldószer

Csersav

X

Szűrési segédanyag

Tojásfehérje-albumin

X

Kazein

X

Zselatin

X

Vizahólyag

X

Növényi olajok

X

X

Kenő, tapadásgátló vagy habzásgátló anyag.

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik

Szilícium-dioxid-gél vagy kolloid oldat

X

Aktív szén

X

Talkum

X

Az E 553b élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó speciális tisztasági kritériumoknak megfelelően

Bentonit

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Kolloid anyag mézsörhöz

Cellulóz

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás

Diatomaföld

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás

Perlit

X

X

Az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan: Zselatingyártás

Mogyoróhéj

X

Rizsliszt

X

Méhviasz

X

Tapadásgátló anyag.

Ökológiai termelésből származó méhviasz

Karnaubaviasz

X

Tapadásgátló anyag.

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik. 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. Addig az időpontig csak ökológiai nyersanyagból előállítva

Ecetsav/ecet

X

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik.

Csak halfeldolgozásra. Természetes erjesztésből, Nem GMO által vagy GMO-ból előállítva

Tiamin hirdoklorid

X

X

Csak gyümölcsbor (többek között almabor, körtebor és mézsör) feldolgozásához való felhasználásra

Diammónium-foszfát

X

X

Csak gyümölcsbor (többek között almabor, körtebor és mézsör) feldolgozásához való felhasználásra

Farost

X

X

A faanyag csak tanúsítottan fenntartható módon kitermelt fából származhat.

A felhasznált fa nem tartalmazhat mérgező összetevőket (kivágás utáni kezelés, természetesen jelen levő vagy mikroorganizmusokból származó toxinok)

C. SZAKASZ – AZ ÉLESZTŐ ÉS ÉLESZTŐTARTALMÚ TERMÉKEK ELŐÁLLÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT TECHNOLÓGIAI SEGÉDANYAGOK

| Megnevezés | Elsődleges élesztő | Élesztőtartalmú termékek/készítmények | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalcium-klorid | X | | n |
| Szén-dioxid | X | X | |
| Citromsav | X | | Az élesztő előállítása során a pH-érték szabályozásához |
| Tejsav | X | | Az élesztő előállítása során a pH-érték szabályozásához |
| Nitrogén | X | X | |
| Oxigén | X | X | |
| Burgonyakeményítő | X | X | Szűréshez
  Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik |
| Nátrium-karbonát | X | X | A pH-érték szabályozásához |
| Növényi olajok | X | X | Kenő, tapadásgátló vagy habzásgátló anyag Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik |

Megnevezés

Elsődleges élesztő

Élesztőtartalmú termékek/készítmények

Egyedi feltételek

Kalcium-klorid

X

n

Szén-dioxid

X

X

Citromsav

X

Az élesztő előállítása során a pH-érték szabályozásához

Tejsav

X

Az élesztő előállítása során a pH-érték szabályozásához

Nitrogén

X

X

Oxigén

X

X

Burgonyakeményítő

X

X

Szűréshez

Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik

Nátrium-karbonát

X

X

A pH-érték szabályozásához

Növényi olajok

X

X

Kenő, tapadásgátló vagy habzásgátló anyag Kizárólag abban az esetben, ha ökológiai termelésből származik

---

(1)  (1) A Bizottság (EU) 2017/1279 végrehajtási irányelve (2017. július 14.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK tanácsi irányelv I–V. mellékletének módosításáról (HL L 184., 2017.7.15., 33. o.).

1

1

---

V. MELLÉKLET

„VIIIa. MELLÉKLET

A 29c. cikkben említett termékek és anyagok, amelyek használata vagy hozzáadása a borágazati ökológiai termékekben engedélyezett

| A 606/2009/EK rendelet I.A. melléklete szerinti kezelési típusok | Termék vagy anyag megnevezése | Az 1234/2007/EK rendeletben és a 606/2009/EK rendeletben meghatározott határértékeknek és feltételeknek megfelelő különleges körülmények, korlátozások |
| --- | --- | --- |
| 1. pont: Levegőztetés vagy gáz-halmazállapotú oxigén hozzáadására való használat | — | Levegő |

A 606/2009/EK rendelet I.A. melléklete szerinti kezelési típusok

Termék vagy anyag megnevezése

Az 1234/2007/EK rendeletben és a 606/2009/EK rendeletben meghatározott határértékeknek és feltételeknek megfelelő különleges körülmények, korlátozások

1. pont: Levegőztetés vagy gáz-halmazállapotú oxigén hozzáadására való használat

—

Levegő

| — | Gáz-halmazállapotú oxigén |
| --- | --- |

—

Gáz-halmazállapotú oxigén

3. pont: Centrifugálás és szűrés

| — | Perlit |
| --- | --- |

—

Perlit

| — | Cellulóz |
| --- | --- |

—

Cellulóz

| — | Kovaföld |
| --- | --- |

—

Kovaföld

Kizárólag semleges szűrőközegként

4. pont: Semleges atmoszféra létrehozása és a termék levegőtől védett kezelése érdekében való használat

| — | Nitrogén |
| --- | --- |

—

Nitrogén

| — | Szén-dioxid |
| --- | --- |

—

Szén-dioxid

| — | Argon |
| --- | --- |

—

Argon

5., 15. és 21. pont: Használat

| — | Élesztők  (1), élesztősejtfalak |
| --- | --- |

—

Élesztők  (1), élesztősejtfalak

6. pont: Használat

| — | Diammónium-foszfát |
| --- | --- |

—

Diammónium-foszfát

| — | Tiamin-hidroklorid |
| --- | --- |

—

Tiamin-hidroklorid

| — | Élesztőautolizátumok |
| --- | --- |

—

Élesztőautolizátumok

7. pont: Használat

| — | Kén-dioxid |
| --- | --- |

—

Kén-dioxid

| — | Kálium-biszulfit vagy kálium-metabiszulfit |
| --- | --- |

—

Kálium-biszulfit vagy kálium-metabiszulfit

| a) | A maximális kén-dioxid-tartalom nem haladhatja meg a 100 milligramm/litert a 606/2009/EK rendelet I.B. melléklete A. részének 1.a) pontjában említett és 2 gramm/liternél alacsonyabb maradékcukor-tartalmú vörösborok esetében; |
| --- | --- |

a)

A maximális kén-dioxid-tartalom nem haladhatja meg a 100 milligramm/litert a 606/2009/EK rendelet I.B. melléklete A. részének 1.a) pontjában említett és 2 gramm/liternél alacsonyabb maradékcukor-tartalmú vörösborok esetében;

| b) | A maximális kén-dioxid-tartalom nem haladhatja meg a 150 milligramm/litert a 606/2009/EK rendelet I.B. melléklete A. részének 1.b) pontjában említett és 2 gramm/liternél alacsonyabb maradékcukor-tartalmú fehérborok és rozék esetében; |
| --- | --- |

b)

A maximális kén-dioxid-tartalom nem haladhatja meg a 150 milligramm/litert a 606/2009/EK rendelet I.B. melléklete A. részének 1.b) pontjában említett és 2 gramm/liternél alacsonyabb maradékcukor-tartalmú fehérborok és rozék esetében;

| c) | A 2010. augusztus 1-jén a 606/2009/EK rendelet I.B. mellékletének megfelelően alkalmazott maximális kén-dioxid-tartalom minden egyéb bor esetében 30 milligram/literrel csökken. |
| --- | --- |

c)

A 2010. augusztus 1-jén a 606/2009/EK rendelet I.B. mellékletének megfelelően alkalmazott maximális kén-dioxid-tartalom minden egyéb bor esetében 30 milligram/literrel csökken.

9. pont: Használat

| — | Borászati használatra szánt aktív szén |
| --- | --- |

—

Borászati használatra szánt aktív szén

10. pont: Derítés

| — | Étkezési zselatin  (2) |
| --- | --- |

—

Étkezési zselatin  (2)

| — | Növényi eredetű (búzából vagy borsóból származó) fehérjék  (2) |
| --- | --- |

—

Növényi eredetű (búzából vagy borsóból származó) fehérjék  (2)

| — | Vizahólyag  (2) |
| --- | --- |

—

Vizahólyag  (2)

| — | Tojásfehérje albumin  (2) |
| --- | --- |

—

Tojásfehérje albumin  (2)

| — | Tanninok  (2) |
| --- | --- |

—

Tanninok  (2)

| — | Burgonyafehérje  (2) |
| --- | --- |

—

Burgonyafehérje  (2)

| — | Élesztőfehérje-kivonatok  (2) |
| --- | --- |

—

Élesztőfehérje-kivonatok  (2)

| — | Kazein |
| --- | --- |

—

Kazein

| — | Aspergillus niger gombából származó kitozán |
| --- | --- |

—

Aspergillus niger gombából származó kitozán

| — | Kálium-kazeinát |
| --- | --- |

—

Kálium-kazeinát

| — | Szilícium-dioxid |
| --- | --- |

—

Szilícium-dioxid

| — | Bentonit |
| --- | --- |

—

Bentonit

| — | Pektinbontó enzimek |
| --- | --- |

—

Pektinbontó enzimek

12. pont: Savtartalom növelése

| — | Tejsav |
| --- | --- |

—

Tejsav

| — | L(+)-borkősav |
| --- | --- |

—

L(+)-borkősav

13. pont: Savtompítás

| — | L(+)-borkősav |
| --- | --- |

—

L(+)-borkősav

| — | Kalcium-karbonát |
| --- | --- |

—

Kalcium-karbonát

| — | Semleges kálium-tartarát |
| --- | --- |

—

Semleges kálium-tartarát

| — | Kálium-bikarbonát |
| --- | --- |

—

Kálium-bikarbonát

14. pont: Adalék

| — | Aleppo fenyő gyantája |
| --- | --- |

—

Aleppo fenyő gyantája

17. pont: Használat

| — | Tejsavbaktériumok |
| --- | --- |

—

Tejsavbaktériumok

19. pont: Adalék

| — | L-aszkorbinsav |
| --- | --- |

—

L-aszkorbinsav

22. pont: Buborékoltatásra

| — | Nitrogén |
| --- | --- |

—

Nitrogén

23. pont: Adalék

| — | Szén-dioxid |
| --- | --- |

—

Szén-dioxid

24. pont: A bor stabilizálását szolgáló adalék

| — | Citromsav |
| --- | --- |

—

Citromsav

25. pont: Adalék

| — | Tanninok  (2) |
| --- | --- |

—

Tanninok  (2)

27. pont: Adalék

| — | Metaborkősav |
| --- | --- |

—

Metaborkősav

28. pont: Használat

| — | Akácmézga  (2) (= gumiarábikum) |
| --- | --- |

—

Akácmézga  (2) (= gumiarábikum)

30. pont: Használat

| — | Kálium-bitartarát |
| --- | --- |

—

Kálium-bitartarát

31. pont: Használat

| — | Réz-citrát |
| --- | --- |

—

Réz-citrát

35. pont: Használat

| — | Mannoprotein alapú élesztő |
| --- | --- |

—

Mannoprotein alapú élesztő

38. pont: Használat

| — | Tölgyfadarabok |
| --- | --- |

—

Tölgyfadarabok

39. pont: Használat

| — | Kálium-alginát |
| --- | --- |

—

Kálium-alginát

44. pont: Használat

| — | Aspergillus niger gombából származó kitozán |
| --- | --- |

—

Aspergillus niger gombából származó kitozán

51. pont: Használat

| — | Inaktivált élesztő |
| --- | --- |

—

Inaktivált élesztő

A 606/2009/EK rendelet III. mellékletének A.2. b) pontja szerinti kezelési típusok

| — | Kalcium-szulfát |
| --- | --- |

—

Kalcium-szulfát

Csak a »vino generoso« vagy »vino generoso de licor« esetében

---

(1)  Az egyes élesztőtörzsek használata esetén: amennyiben rendelkezésre áll ilyen anyag, ökológiai nyersanyagból előállítva.

1

(2)  Ökológiai nyersanyagból előállítva, amennyiben rendelkezésre áll ilyen nyersanyag.

2

---

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/81

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2165 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. december 17.)

a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj új élelmiszer leírása módosításának engedélyezéséről az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően, valamint az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

| (3) | Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottság határoz az új élelmiszerek engedélyezéséről és az Unión belül történő forgalomba hozataláról, valamint az uniós jegyzék naprakésszé tételéről. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottság határoz az új élelmiszerek engedélyezéséről és az Unión belül történő forgalomba hozataláról, valamint az uniós jegyzék naprakésszé tételéről.

| (4) | A Bizottság 2014/155/EU végrehajtási határozata (3) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően engedélyezte a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj új élelmiszer-összetevőként, étrend-kiegészítőkben való forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2014/155/EU végrehajtási határozata (3) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően engedélyezte a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj új élelmiszer-összetevőként, étrend-kiegészítőkben való forgalomba hozatalát.

| (5) | 2019. július 2-án az Ovalie Innovation vállalat (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj leírásának az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerinti módosítására. A kérelmező az olajsav minimális szintjének a jelenlegi 8,0 %-ról 7,0 %-ra való csökkentését kérte. |
| --- | --- |

(5)

2019. július 2-án az Ovalie Innovation vállalat (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj leírásának az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerinti módosítására. A kérelmező az olajsav minimális szintjének a jelenlegi 8,0 %-ról 7,0 %-ra való csökkentését kérte.

| (6) | A kérelmező indokolása szerint a módosításra azért van szükség, hogy tükrözze a Coriandrum sativum növényben megfigyelt természetesen változó olajsavszinteket. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező indokolása szerint a módosításra azért van szükség, hogy tükrözze a Coriandrum sativum növényben megfigyelt természetesen változó olajsavszinteket.

| (7) | A Bizottság úgy véli, hogy nincs szükség a kérelemnek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) általi, az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerinti biztonsági értékelésére. Az olajsav az olívaolaj fő természetes összetevője. Természetes módon – az új élelmiszer esetében javasolt szintekkel megegyező szinteken – számos más alapvető élelmiszerben is jelen van, amelyek fogyasztása hosszú múltra tekint vissza. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság úgy véli, hogy nincs szükség a kérelemnek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) általi, az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerinti biztonsági értékelésére. Az olajsav az olívaolaj fő természetes összetevője. Természetes módon – az új élelmiszer esetében javasolt szintekkel megegyező szinteken – számos más alapvető élelmiszerben is jelen van, amelyek fogyasztása hosszú múltra tekint vissza.

| (8) | A Coriandrum sativumból származó koriandermagolaj olajsavszintjeire vonatkozó javasolt módosítás nem változtat a Hatóság által elvégzett biztonsági értékelés (5) következtetésein, amelyek alátámasztották annak a 2014/155/EU végrehajtási határozat általi engedélyezését. Ezért helyénvaló a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj olajsavtartalmát a javasolt szintre módosítani az új élelmiszer leírásában. |
| --- | --- |

(8)

A Coriandrum sativumból származó koriandermagolaj olajsavszintjeire vonatkozó javasolt módosítás nem változtat a Hatóság által elvégzett biztonsági értékelés (5) következtetésein, amelyek alátámasztották annak a 2014/155/EU végrehajtási határozat általi engedélyezését. Ezért helyénvaló a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj olajsavtartalmát a javasolt szintre módosítani az új élelmiszer leírásában.

| (9) | A kérelemben szereplő információk alapján kellő bizonyossággal megállapítható, hogy a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj új élelmiszer leírásának javasolt módosítása megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének. |
| --- | --- |

(9)

A kérelemben szereplő információk alapján kellő bizonyossággal megállapítható, hogy a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj új élelmiszer leírásának javasolt módosítása megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének.

| (10) | Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az engedélyezett új élelmiszereknek az (EU) 2015/2283 rendelet 6. cikke értelmében létrehozott, az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletben megállapított uniós jegyzékében a Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj új élelmiszerre vonatkozó bejegyzés az e rendelet mellékletében meghatározottaknak megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014/155/EU végrehajtási határozata (2014. március 19.) a koriandermag-olajnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala engedélyezéséről (HL L 85., 2014.3.21., 13. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete (1997. január 27.) az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről (HL L 43., 1997.2.14., 1. o.).

4

(5)  The EFSA Journal 2013; 11(10):3422.

5

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletében a 2. táblázatban (Specifikációk) a „
  Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj” bejegyzés helyébe a következő lép:

| ‘Engedélyezett új élelmiszer | Specifikációk |
| --- | --- |
| „Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj | Leírás/meghatározás:

  A koriandermag-olaj a Coriandrum sativum L. növény magjaiból nyert, zsírsavak gliceridjeit tartalmazó olaj.
  Halványsárga szín és semleges íz jellemzi.
  CAS-szám: 8008-52-4
  A zsírsavak összetétele:
  Palmitinsav (C16:0): 2–5 %
  Sztearinsav (C18:0): < 1,5 %
  Petroszelinsav (cisz-C18:1(n-12)): 60–75 %
  Olajsav (cisz-C18:1 (n-9)): 7–15 %
  Linolsav (C18:2): 12–19 %
  α-Linolénsav (C18:3): < 1,0 %
  Transzzsírsavak: ≤ 1,0 %

  Tisztaság:

  Törésmutató (20 °C-on): 1,466–1,474
  Savszám: ≤ 2,5 mg KOH/g
  Peroxidszám (PV): ≤ 5,0 meq/kg
  Jódszám: 88–110 egység
  Elszappanosítási szám: 179-200 mg KOH/g
  El nem szappanosítható rész: ≤ 15 g/kg”’. |

‘Engedélyezett új élelmiszer

Specifikációk

„Coriandrum sativumból nyert koriandermag-olaj

Leírás/meghatározás:

A koriandermag-olaj a Coriandrum sativum L. növény magjaiból nyert, zsírsavak gliceridjeit tartalmazó olaj.

Halványsárga szín és semleges íz jellemzi.

CAS-szám: 8008-52-4

A zsírsavak összetétele:

Palmitinsav (C16:0): 2–5 %

Sztearinsav (C18:0): < 1,5 %

Petroszelinsav (cisz-C18:1(n-12)): 60–75 %

Olajsav (cisz-C18:1 (n-9)): 7–15 %

Linolsav (C18:2): 12–19 %

α-Linolénsav (C18:3): < 1,0 %

Transzzsírsavak: ≤ 1,0 %

Tisztaság:

Törésmutató (20 °C-on): 1,466–1,474

Savszám: ≤ 2,5 mg KOH/g

Peroxidszám (PV): ≤ 5,0 meq/kg

Jódszám: 88–110 egység

Elszappanosítási szám: 179-200 mg KOH/g

El nem szappanosítható rész: ≤ 15 g/kg”’.

---

HATÁROZATOK

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/84

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2166 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. december 16.)

a 2014/908/EU végrehajtási határozatnak a kitettségek 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kezelése szempontjából egyenértékűnek tekintett felügyeleti és szabályozási követelményekkel rendelkező harmadik országok és területek jegyzékének Szerbiával és Dél-Koreával történő kiegészítése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 107. cikke (4) bekezdésére, 114. cikke (7) bekezdésére, 115. cikke (4) bekezdésére, 116. cikke (5) bekezdésére és 142. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/908/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) meghatározza azon harmadik országok és területek jegyzékeit, amelyek felügyeleti és szabályozási rendelkezései egyenértékűnek tekintendők az 575/2013/EU rendelettel összhangban az Unióban alkalmazott megfelelő felügyeleti és szabályozási rendelkezésekkel. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/908/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) meghatározza azon harmadik országok és területek jegyzékeit, amelyek felügyeleti és szabályozási rendelkezései egyenértékűnek tekintendők az 575/2013/EU rendelettel összhangban az Unióban alkalmazott megfelelő felügyeleti és szabályozási rendelkezésekkel.

| (2) | A Bizottság további értékeléseket végzett egyes harmadik országok és területek hitelintézeteire alkalmazandó felügyeleti és szabályozási rendelkezésekről. Ezen értékelések lehetővé tették a Bizottság számára, hogy az 575/2013/EU rendelet 107., 114., 115., 116. és 142. cikkében említett releváns kitettségkategóriák kezelésének meghatározása céljából megállapítsa, hogy az említett rendelkezések egyenértékűek-e. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság további értékeléseket végzett egyes harmadik országok és területek hitelintézeteire alkalmazandó felügyeleti és szabályozási rendelkezésekről. Ezen értékelések lehetővé tették a Bizottság számára, hogy az 575/2013/EU rendelet 107., 114., 115., 116. és 142. cikkében említett releváns kitettségkategóriák kezelésének meghatározása céljából megállapítsa, hogy az említett rendelkezések egyenértékűek-e.

| (3) | Az egyenértékűség meghatározása a harmadik országok szabályozási és felügyeleti rendelkezéseinek eredményalapú elemzése alapján történt, amely azt vizsgálja, hogy e rendelkezések képesek-e ugyanazon általános célok elérésére, mint az uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések. A célok között szerepel mindenekelőtt mind a hazai, mind a globális pénzügyi rendszer egészének stabilitása és integritása; a betétesek és a pénzügyi szolgáltatások egyéb felhasználói hatékony és megfelelő védelme; a pénzügyi rendszer különböző szereplői közötti együttműködés, beleértve a szabályozókat és felügyeleteket; a felügyelet függetlensége és hatékonysága; és a releváns nemzetközileg elfogadott standardok hatékony végrehajtása és érvényesítése. Az uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések általános céljaival azonos célok elérése érdekében a harmadik ország felügyeleti és szabályozási rendelkezéseinek számos működési, szervezési és felügyeleti standardnak meg kell felelniük, amelyek tükrözik a pénzügyi intézmények érintett kategóriáira alkalmazandó uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések alapvető elemeit. |
| --- | --- |

(3)

Az egyenértékűség meghatározása a harmadik országok szabályozási és felügyeleti rendelkezéseinek eredményalapú elemzése alapján történt, amely azt vizsgálja, hogy e rendelkezések képesek-e ugyanazon általános célok elérésére, mint az uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések. A célok között szerepel mindenekelőtt mind a hazai, mind a globális pénzügyi rendszer egészének stabilitása és integritása; a betétesek és a pénzügyi szolgáltatások egyéb felhasználói hatékony és megfelelő védelme; a pénzügyi rendszer különböző szereplői közötti együttműködés, beleértve a szabályozókat és felügyeleteket; a felügyelet függetlensége és hatékonysága; és a releváns nemzetközileg elfogadott standardok hatékony végrehajtása és érvényesítése. Az uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések általános céljaival azonos célok elérése érdekében a harmadik ország felügyeleti és szabályozási rendelkezéseinek számos működési, szervezési és felügyeleti standardnak meg kell felelniük, amelyek tükrözik a pénzügyi intézmények érintett kategóriáira alkalmazandó uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések alapvető elemeit.

| (4) | Az értékelései keretében a Bizottság megvizsgálta Szerbia és Dél-Korea felügyeleti és szabályozási keretében az (EU) 2019/536 bizottsági végrehajtási határozat (3) elfogadása óta bekövetkezett fejleményeket, és figyelembe vette a rendelkezésre álló információforrásokat, többek között az Európai Bankhatóság által készített értékelést, amelynek ajánlása szerint az említett harmadik országok hitelintézeteire vonatkozó felügyeleti és szabályozási keretet az uniós jogi kerettel egyenértékűnek kell tekinteni az 575/2013/EU rendelet 107. cikkének (3) bekezdése, 114. cikkének (7) bekezdése, 115. cikkének (4) bekezdése, 116. cikkének (5) bekezdése, valamint 142. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Szerbia jelentősen javította a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem jogi keretét, és folytatja az ilyen irányú munkát. |
| --- | --- |

(4)

Az értékelései keretében a Bizottság megvizsgálta Szerbia és Dél-Korea felügyeleti és szabályozási keretében az (EU) 2019/536 bizottsági végrehajtási határozat (3) elfogadása óta bekövetkezett fejleményeket, és figyelembe vette a rendelkezésre álló információforrásokat, többek között az Európai Bankhatóság által készített értékelést, amelynek ajánlása szerint az említett harmadik országok hitelintézeteire vonatkozó felügyeleti és szabályozási keretet az uniós jogi kerettel egyenértékűnek kell tekinteni az 575/2013/EU rendelet 107. cikkének (3) bekezdése, 114. cikkének (7) bekezdése, 115. cikkének (4) bekezdése, 116. cikkének (5) bekezdése, valamint 142. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Szerbia jelentősen javította a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem jogi keretét, és folytatja az ilyen irányú munkát.

| (5) | A Bizottság megállapította, hogy Szerbia és Dél-Korea olyan felügyeleti és szabályozási rendelkezéseket alkalmaz, amelyek az Unió hitelintézetekre alkalmazandó uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések alapvető elemeivel legalább egyenértékű számos működési, szervezési és felügyeleti standardnak felelnek meg. Ezért az 575/2013/EU rendelet 107. cikke (3) bekezdésének, 114. cikke (7) bekezdésének, 115. cikke (4) bekezdésének, 116. cikke (5) bekezdésének és 142. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában helyénvaló úgy tekinteni, hogy a szerbiai és dél-koreai hitelintézetekre vonatkozó felügyeleti és szabályozási követelmények legalább egyenértékűek az Unióban alkalmazottakkal. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság megállapította, hogy Szerbia és Dél-Korea olyan felügyeleti és szabályozási rendelkezéseket alkalmaz, amelyek az Unió hitelintézetekre alkalmazandó uniós felügyeleti és szabályozási rendelkezések alapvető elemeivel legalább egyenértékű számos működési, szervezési és felügyeleti standardnak felelnek meg. Ezért az 575/2013/EU rendelet 107. cikke (3) bekezdésének, 114. cikke (7) bekezdésének, 115. cikke (4) bekezdésének, 116. cikke (5) bekezdésének és 142. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában helyénvaló úgy tekinteni, hogy a szerbiai és dél-koreai hitelintézetekre vonatkozó felügyeleti és szabályozási követelmények legalább egyenértékűek az Unióban alkalmazottakkal.

| (6) | A 2014/908/EU végrehajtási határozatot ezért módosítani kell abból a célból, hogy a harmadik országok és területek megfelelő jegyzékeibe felvegyék Szerbiát és Dél-Koreát, amelyek felügyeleti és szabályozási követelményei az 575/2013/EU rendelet 107., 114., 115., 116. és 142. cikkében említett releváns kitettségkategóriák kezelésének szempontjából az uniós szabályokkal egyenértékűnek tekintendők. |
| --- | --- |

(6)

A 2014/908/EU végrehajtási határozatot ezért módosítani kell abból a célból, hogy a harmadik országok és területek megfelelő jegyzékeibe felvegyék Szerbiát és Dél-Koreát, amelyek felügyeleti és szabályozási követelményei az 575/2013/EU rendelet 107., 114., 115., 116. és 142. cikkében említett releváns kitettségkategóriák kezelésének szempontjából az uniós szabályokkal egyenértékűnek tekintendők.

| (7) | Az 575/2013/EU rendelet vonatkozó rendelkezései alkalmazásában egyenértékűnek tekintett harmadik országok és területek jegyzéke nem kimerítő jellegű. A Bizottság az Európai Bankhatóság segítségével továbbra is rendszeresen figyelemmel kíséri a harmadik országok és területek felügyeleti és szabályozási rendelkezéseinek alakulását, hogy indokolt esetben és legalább 5 évenként frissítse a 2014/908/EU végrehajtási határozatban rögzített harmadik országok és területek jegyzékét, mindenekelőtt figyelembe véve a felügyeleti és szabályozási rendelkezések uniós és globális szintű fejlődését, valamint a releváns információk elérhető, új forrásait. |
| --- | --- |

(7)

Az 575/2013/EU rendelet vonatkozó rendelkezései alkalmazásában egyenértékűnek tekintett harmadik országok és területek jegyzéke nem kimerítő jellegű. A Bizottság az Európai Bankhatóság segítségével továbbra is rendszeresen figyelemmel kíséri a harmadik országok és területek felügyeleti és szabályozási rendelkezéseinek alakulását, hogy indokolt esetben és legalább 5 évenként frissítse a 2014/908/EU végrehajtási határozatban rögzített harmadik országok és területek jegyzékét, mindenekelőtt figyelembe véve a felügyeleti és szabályozási rendelkezések uniós és globális szintű fejlődését, valamint a releváns információk elérhető, új forrásait.

| (8) | A 2014/908/EU végrehajtási határozat I–V. mellékleteiben felsorolt harmadik országokban és területeken alkalmazandó prudenciális és felügyeleti követelmények rendszeres felülvizsgálata nincs kihatással a Bizottság azon lehetőségére, hogy az általános felülvizsgálaton kívül bármikor elvégezzen egy adott harmadik országra vagy területre vonatkozó célzott felülvizsgálatot, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik a Bizottság számára a 2014/908/EU végrehajtási határozat által biztosított elismerés újraértékelését. Az ilyen újraértékelés eredményeképp visszavonható az egyenértékűség elismerése. |
| --- | --- |

(8)

A 2014/908/EU végrehajtási határozat I–V. mellékleteiben felsorolt harmadik országokban és területeken alkalmazandó prudenciális és felügyeleti követelmények rendszeres felülvizsgálata nincs kihatással a Bizottság azon lehetőségére, hogy az általános felülvizsgálaton kívül bármikor elvégezzen egy adott harmadik országra vagy területre vonatkozó célzott felülvizsgálatot, ha lényeges fejlemények szükségessé teszik a Bizottság számára a 2014/908/EU végrehajtási határozat által biztosított elismerés újraértékelését. Az ilyen újraértékelés eredményeképp visszavonható az egyenértékűség elismerése.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai bankbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai bankbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/908/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép.

| 2. | A IV. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A IV. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép.

| 3. | Az V. melléklet helyébe e határozat III. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

3.

Az V. melléklet helyébe e határozat III. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2014/908/EU végrehajtási határozata (2014. december 12.) a kitettségek 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kezelése céljából bizonyos harmadik országok és területek felügyeleti és szabályozási követelményeinek egyenértékűségéről (HL L 359., 2014.12.16., 155. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/536 végrehajtási határozata (2019. március 29.) a 2014/908/EU végrehajtási határozatnak a kitettségek 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kezelése céljából egyenértékűnek tekintett felügyeleti és szabályozási követelményekkel rendelkező harmadik országok és területek jegyzékei tekintetében történő módosításáról (HL L 92., 2019.4.1., 3. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

HARMADIK ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK JEGYZÉKE AZ 1. CIKK ALKALMAZÁSÁBAN (HITELINTÉZETEK)

| (1) | Argentína |
| --- | --- |

(1)

Argentína

| (2) | Ausztrália |
| --- | --- |

(2)

Ausztrália

| (3) | Brazília |
| --- | --- |

(3)

Brazília

| (4) | Kanada |
| --- | --- |

(4)

Kanada

| (5) | Kína |
| --- | --- |

(5)

Kína

| (6) | Feröer szigetek |
| --- | --- |

(6)

Feröer szigetek

| (7) | Grönland |
| --- | --- |

(7)

Grönland

| (8) | Guernsey |
| --- | --- |

(8)

Guernsey

| (9) | Hongkong |
| --- | --- |

(9)

Hongkong

| (10) | India |
| --- | --- |

(10)

India

| (11) | Man-sziget |
| --- | --- |

(11)

Man-sziget

| (12) | Japán |
| --- | --- |

(12)

Japán

| (13) | Jersey-szigetek |
| --- | --- |

(13)

Jersey-szigetek

| (14) | Mexikó |
| --- | --- |

(14)

Mexikó

| (15) | Monaco |
| --- | --- |

(15)

Monaco

| (16) | Új-Zéland |
| --- | --- |

(16)

Új-Zéland

| (17) | Szaúd-Arábia |
| --- | --- |

(17)

Szaúd-Arábia

| (18) | Szerbia |
| --- | --- |

(18)

Szerbia

| (19) | Szingapúr |
| --- | --- |

(19)

Szingapúr

| (20) | Dél-Afrika |
| --- | --- |

(20)

Dél-Afrika

| (21) | Dél-Korea |
| --- | --- |

(21)

Dél-Korea

| (22) | Svájc |
| --- | --- |

(22)

Svájc

| (23) | Törökország |
| --- | --- |

(23)

Törökország

| (24) | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

(24)

Amerikai Egyesült Államok

---

II. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

HARMADIK ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK JEGYZÉKE A 4. CIKK ALKALMAZÁSÁBAN (HITELINTÉZETEK)

| (1) | Argentína |
| --- | --- |

(1)

Argentína

| (2) | Ausztrália |
| --- | --- |

(2)

Ausztrália

| (3) | Brazília |
| --- | --- |

(3)

Brazília

| (4) | Kanada |
| --- | --- |

(4)

Kanada

| (5) | Kína |
| --- | --- |

(5)

Kína

| (6) | Feröer szigetek |
| --- | --- |

(6)

Feröer szigetek

| (7) | Grönland |
| --- | --- |

(7)

Grönland

| (8) | Guernsey |
| --- | --- |

(8)

Guernsey

| (9) | Hongkong |
| --- | --- |

(9)

Hongkong

| (10) | India |
| --- | --- |

(10)

India

| (11) | Man-sziget |
| --- | --- |

(11)

Man-sziget

| (12) | Japán |
| --- | --- |

(12)

Japán

| (13) | Jersey-szigetek |
| --- | --- |

(13)

Jersey-szigetek

| (14) | Mexikó |
| --- | --- |

(14)

Mexikó

| (15) | Monaco |
| --- | --- |

(15)

Monaco

| (16) | Új-Zéland |
| --- | --- |

(16)

Új-Zéland

| (17) | Szaúd-Arábia |
| --- | --- |

(17)

Szaúd-Arábia

| (18) | Szerbia |
| --- | --- |

(18)

Szerbia

| (19) | Szingapúr |
| --- | --- |

(19)

Szingapúr

| (20) | Dél-Afrika |
| --- | --- |

(20)

Dél-Afrika

| (21) | Dél-Korea |
| --- | --- |

(21)

Dél-Korea

| (22) | Svájc |
| --- | --- |

(22)

Svájc

| (23) | Törökország |
| --- | --- |

(23)

Törökország

| (24) | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

(24)

Amerikai Egyesült Államok

---

III. MELLÉKLET

„V. MELLÉKLET

HARMADIK ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK JEGYZÉKE AZ 5. CIKK ALKALMAZÁSÁBAN (HITELINTÉZETEK ÉS BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK)

Hitelintézetek:

| 1) | Argentína |
| --- | --- |

1)

Argentína

| 2) | Ausztrália |
| --- | --- |

2)

Ausztrália

| 3) | Brazília |
| --- | --- |

3)

Brazília

| 4) | Kanada |
| --- | --- |

4)

Kanada

| 5) | Kína |
| --- | --- |

5)

Kína

| 6) | Feröer szigetek |
| --- | --- |

6)

Feröer szigetek

| 7) | Grönland |
| --- | --- |

7)

Grönland

| 8) | Guernsey |
| --- | --- |

8)

Guernsey

| 9) | Hongkong |
| --- | --- |

9)

Hongkong

| 10) | India |
| --- | --- |

10)

India

| 11) | Man-sziget |
| --- | --- |

11)

Man-sziget

| 12) | Japán |
| --- | --- |

12)

Japán

| 13) | Jersey-szigetek |
| --- | --- |

13)

Jersey-szigetek

| 14) | Mexikó |
| --- | --- |

14)

Mexikó

| 15) | Monaco |
| --- | --- |

15)

Monaco

| 16) | Új-Zéland |
| --- | --- |

16)

Új-Zéland

| 17) | Szaúd-Arábia |
| --- | --- |

17)

Szaúd-Arábia

| 18) | Szerbia |
| --- | --- |

18)

Szerbia

| 19) | Szingapúr |
| --- | --- |

19)

Szingapúr

| 20) | Dél-Afrika |
| --- | --- |

20)

Dél-Afrika

| 21) | Dél-Korea |
| --- | --- |

21)

Dél-Korea

| 22) | Svájc |
| --- | --- |

22)

Svájc

| 23) | Törökország |
| --- | --- |

23)

Törökország

| 24) | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

24)

Amerikai Egyesült Államok

Befektetési vállalkozások:

| 1) | Ausztrália |
| --- | --- |

1)

Ausztrália

| 2) | Brazília |
| --- | --- |

2)

Brazília

| 3) | Kanada |
| --- | --- |

3)

Kanada

| 4) | Kína |
| --- | --- |

4)

Kína

| 5) | Hongkong |
| --- | --- |

5)

Hongkong

| 6) | Indonézia |
| --- | --- |

6)

Indonézia

| 7) | Japán (a pénzügyi eszközökkel foglalkozó I-es típusú befektetési vállalkozásokra korlátozva) |
| --- | --- |

7)

Japán (a pénzügyi eszközökkel foglalkozó I-es típusú befektetési vállalkozásokra korlátozva)

| 8) | Mexikó |
| --- | --- |

8)

Mexikó

| 9) | Dél-Korea |
| --- | --- |

9)

Dél-Korea

| 10) | Szaúd-Arábia |
| --- | --- |

10)

Szaúd-Arábia

| 11) | Szingapúr |
| --- | --- |

11)

Szingapúr

| 12) | Dél-Afrika |
| --- | --- |

12)

Dél-Afrika

| 13) | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

13)

Amerikai Egyesült Államok

---

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/89

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2167 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. december 17.)

az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióira vonatkozó, a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai terv jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre („légtérrendelet”) (1) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 677/2011/EU bizottsági rendelet (2) és az (EU) 2019/123 bizottsági végrehajtási rendelet (3) előírja, hogy a kinevezett hálózatirányító az említett rendeleteknek megfelelően köteles létrehozni és naprakészen tartani a hálózatstratégiai tervet. |
| --- | --- |

(1)

A 677/2011/EU bizottsági rendelet (2) és az (EU) 2019/123 bizottsági végrehajtási rendelet (3) előírja, hogy a kinevezett hálózatirányító az említett rendeleteknek megfelelően köteles létrehozni és naprakészen tartani a hálózatstratégiai tervet.

| (2) | A 677/2011/EU rendelet és az (EU) 2019/123 végrehajtási rendelet előírja, hogy a hálózatstratégiai tervet a Bizottságnak kell elfogadnia a hálózati igazgatótanács jóváhagyása után. |
| --- | --- |

(2)

A 677/2011/EU rendelet és az (EU) 2019/123 végrehajtási rendelet előírja, hogy a hálózatstratégiai tervet a Bizottságnak kell elfogadnia a hálózati igazgatótanács jóváhagyása után.

| (3) | 2019. június 27-én a hálózati igazgatótanács jóváhagyta a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai tervet. Ez az időszak igazodik a vonatkozó referencia-időszakokhoz és a hálózatirányító megbízatásának idejéhez. |
| --- | --- |

(3)

2019. június 27-én a hálózati igazgatótanács jóváhagyta a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai tervet. Ez az időszak igazodik a vonatkozó referencia-időszakokhoz és a hálózatirányító megbízatásának idejéhez.

| (4) | A hálózatstratégiai tervet jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

A hálózatstratégiai tervet jóvá kell hagyni.

| (5) | Ennek a határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie a hálózatstratégiai terv által lefedett időszak kezdete előtt. |
| --- | --- |

(5)

Ennek a határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie a hálózatstratégiai terv által lefedett időszak kezdete előtt.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 5. cikke által létrehozott Egységes Égbolt Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 5. cikke által létrehozott Egységes Égbolt Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság elfogadja a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai tervet a hálózati igazgatótanács által annak 2019. június 27-i, 25. ülésén (5) jóváhagyott formájában.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

1

(2)  A Bizottság 677/2011/EU rendelete (2011. július 7.) a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 185., 2011.7.15., 1. o.)

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/123 végrehajtási rendelete (2019. január 24.) a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 677/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 28., 2019.1.31., 1. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (HL L 96., 2004.3.31., 1. o.).

4

(5)  Az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióira vonatkozó, a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai tervet az NMB/19/25/7 számú dokumentumként tették közzé a hálózatirányítók honlapján: https://www.eurocontrol.int/network-manager#key-documents

5

---

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/90

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2168 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. december 17.)

a hálózati igazgatótanács elnökének, tagjainak és póttagjainak; valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjainak és póttagjainak 2020–2024 közötti harmadik referencia-időszakra vonatkozó, a légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók ellátására irányuló kinevezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Légtérrendelet”) (1) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 677/2011/EU bizottsági rendelet (2) és az (EU) 2019/123 bizottsági végrehajtási rendelet (3) létrehozta a hálózati igazgatótanácsot, amelynek feladata a légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók végrehajtásának nyomon követése és irányítása. A rendeletek emellett létrehozták az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egységet is a hálózati szintű válságkezelés hatékonyságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 677/2011/EU bizottsági rendelet (2) és az (EU) 2019/123 bizottsági végrehajtási rendelet (3) létrehozta a hálózati igazgatótanácsot, amelynek feladata a légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók végrehajtásának nyomon követése és irányítása. A rendeletek emellett létrehozták az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egységet is a hálózati szintű válságkezelés hatékonyságának biztosítása érdekében.

| (1) | A hatékony működés érdekében a hálózati igazgatótanács elnökét, alelnökeit, tagjait és póttagjait; valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjait és póttagjait a teljesítményrendszer legalább egy referencia-időszakára kell kinevezni, amely az (EU) 2019/317 bizottsági végrehajtási rendelet (4) 7. cikke (1) bekezdésében rögzítetteknek megfelelően a 2020 és 2024 közötti naptári éveket foglalja magában. |
| --- | --- |

(1)

A hatékony működés érdekében a hálózati igazgatótanács elnökét, alelnökeit, tagjait és póttagjait; valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjait és póttagjait a teljesítményrendszer legalább egy referencia-időszakára kell kinevezni, amely az (EU) 2019/317 bizottsági végrehajtási rendelet (4) 7. cikke (1) bekezdésében rögzítetteknek megfelelően a 2020 és 2024 közötti naptári éveket foglalja magában.

| (2) | 2019 áprilisában a hálózati igazgatótanács által képviselendő szervek javaslatokat tettek a hálózati igazgatótanács szavazó tagjainak, valamint póttagjainak személyére. Az (EU) 2019/123 végrehajtási rendelet 21. cikke (2) bekezdése c) pontja értelmében a Bizottság konzultációt folytatott a tagállamokkal és a tagállamok kifejtették véleményüket a kinevezési javaslatokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

2019 áprilisában a hálózati igazgatótanács által képviselendő szervek javaslatokat tettek a hálózati igazgatótanács szavazó tagjainak, valamint póttagjainak személyére. Az (EU) 2019/123 végrehajtási rendelet 21. cikke (2) bekezdése c) pontja értelmében a Bizottság konzultációt folytatott a tagállamokkal és a tagállamok kifejtették véleményüket a kinevezési javaslatokra vonatkozóan.

| (3) | 2019 októberében a szavazásra jogosult tagjelöltek javaslatot tettek az új igazgatótanács elnökjelöltjének és két alelnökjelöltjének személyére. |
| --- | --- |

(3)

2019 októberében a szavazásra jogosult tagjelöltek javaslatot tettek az új igazgatótanács elnökjelöltjének és két alelnökjelöltjének személyére.

| (4) | 2019 novemberében az (EU) 2019/123 végrehajtási rendelet 18. cikke (7) bekezdése értelmében az Eurocontrol javaslatot tett az új igazgatótanács társult országok léginavigációs szolgáltatóit képviselő nem szavazó tagjainak személyére. |
| --- | --- |

(4)

2019 novemberében az (EU) 2019/123 végrehajtási rendelet 18. cikke (7) bekezdése értelmében az Eurocontrol javaslatot tett az új igazgatótanács társult országok léginavigációs szolgáltatóit képviselő nem szavazó tagjainak személyére.

| (5) | 2019 áprilisában az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység által képviselendő szervezetek javaslatot tettek az Egység tagjainak személyére. |
| --- | --- |

(5)

2019 áprilisában az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység által képviselendő szervezetek javaslatot tettek az Egység tagjainak személyére.

| (6) | E javaslatokkal összhangban ki kell nevezni a hálózati igazgatótanács elnökét, alelnökeit, tagjait és póttagjait, valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjait és póttagjait. |
| --- | --- |

(6)

E javaslatokkal összhangban ki kell nevezni a hálózati igazgatótanács elnökét, alelnökeit, tagjait és póttagjait, valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjait és póttagjait.

| (7) | E határozatnak a szóban forgó időszakra vonatkozó kinevezések kezdete előtt, haladéktalanul hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(7)

E határozatnak a szóban forgó időszakra vonatkozó kinevezések kezdete előtt, haladéktalanul hatályba kell lépnie.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 5. cikke által létrehozott Egységes Égbolt Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 5. cikke által létrehozott Egységes Égbolt Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az I. mellékletben felsorolt személyeket a 2020. január 1. és 2024. december 31. közötti időszakra ki kell nevezni a Hálózati Igazgatótanács elnökévé, alelnökeivé, tagjaivá és póttagjaivá.

2. cikk

A II. mellékletben felsorolt személyeket a 2020. január 1. és 2024. december 31. közötti időszakra ki kell nevezni az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjaivá és póttagjaivá.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

1

(2)  A Bizottság 677/2011/EU rendelete (2011. július 7.) a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 185., 2011.7.15., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/123 (2019. január 24.) végrehajtási rendelete a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 677/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 28., 2019.1.31., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról, valamint a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 56., 2019.2.25., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (HL L 96., 2004.3.31., 1. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

A HÁLÓZATI IGAZGATÓTANÁCS SZAVAZÓ ÉS NEM SZAVAZÓ TAGJAI, VALAMINT PÓTTAGJAI

| Elnök: | Simon HOCQUARD
  főigazgató (CANSO) |
| --- | --- |
| Első alelnök: | Sylviane LUST
  főigazgató (AIRE) |
| Második alelnök: | Luc LAVEYNE
  vezető tanácsadó (ACI Europe) |

Elnök:

Simon HOCQUARD

főigazgató (CANSO)

Első alelnök:

Sylviane LUST

főigazgató (AIRE)

Második alelnök:

Luc LAVEYNE

vezető tanácsadó (ACI Europe)

| Légtérfelhasználók |
| --- |
| | Szavazó tagok | Póttagok |
| AIRE/ERA | Sylviane LUST
  főigazgató
  Airlines International Representation in Europe (AIRE) | Russell DUDLEY
  szakpolitikai és műszaki felelős
  Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) |
| A4E | Francis RICHARDS
  légiforgalmi szolgáltatásért felelős vezető
  EasyJet Airline Company Limited | Choorah SINGH
  ügyvezető igazgató
  Laudamotion |
| IATA | Giancarlo BUONO
  biztonsági és repülésüzemi regionális igazgató
  Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA) | Rory SERGISON
  a légiforgalmi szolgáltatás infrastruktúrájáért felelős aligazgató
  Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA) |
| EBAA/IAOPA/EAS | Vanessa RULLIER-FRANCAUD
  légiforgalmi szolgáltatással és különleges projektekkel foglalkozó felsővezető
  Európai Üzleti Repülési Szervezet (EBAA) | Michael ERB
  vezető alelnök
  Repülőgép-tulajdonosok és Pilóták Nemzetközi Szövetsége (IAOPA) |

Légtérfelhasználók

Szavazó tagok

Póttagok

AIRE/ERA

Sylviane LUST

főigazgató

Airlines International Representation in Europe (AIRE)

Russell DUDLEY

szakpolitikai és műszaki felelős

Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA)

A4E

Francis RICHARDS

légiforgalmi szolgáltatásért felelős vezető

EasyJet Airline Company Limited

Choorah SINGH

ügyvezető igazgató

Laudamotion

IATA

Giancarlo BUONO

biztonsági és repülésüzemi regionális igazgató

Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA)

Rory SERGISON

a légiforgalmi szolgáltatás infrastruktúrájáért felelős aligazgató

Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA)

EBAA/IAOPA/EAS

Vanessa RULLIER-FRANCAUD

légiforgalmi szolgáltatással és különleges projektekkel foglalkozó felsővezető

Európai Üzleti Repülési Szervezet (EBAA)

Michael ERB

vezető alelnök

Repülőgép-tulajdonosok és Pilóták Nemzetközi Szövetsége (IAOPA)

| Léginavigációs szolgáltatók funckcionális légtérblokkonként |
| --- |
| | Szavazó tagok | Póttagok |
| BALTIC | Janusz JANISZEWSKI
  megbízott elnök
  Lengyel Léginavigációs Szolgáltató Ügynökség (PANSA) | Nerijus MALECKAS
  ügyvezető igazgató
  Litván Léginavigációs Szolgálat - „Oro Navigacija” állami vállalat |
| BLUEMED | Despoina PAPANDREOU
  a léginavigációs szolgáltatói vezetési és a D21 fejlesztési osztály vezetője
  Görög Léginavigációs Szolgáltató (HANSP) | Maurizio PAGGETTI
  ügyvezető igazgató
  Olasz Léginavigációs Szolgálat (ENAV) |
| DANUBE | Georgi PEEV
  főigazgató
  Bolgár Léginavigációs Szolgáltató Hatóság (BULATSA) | Fănică CÂRNU
  főigazgató-helyettes
  Román Légiközlekedési Szolgáltatások Igazgatása (ROMATSA) |
| DK-SE | Carin HOLTZRIN KJELLANDER
  nemzetközi ügyekért felelős igazgató
  LFV | Lise KRONBORG
  stratégiai programokért felelős vezető
  Navigation Via Air (NAVIAIR) |
| FABCE | Kornél SZEPESSY
  vezérigazgató
  HUNGAROCONTROL | Valerie HACKL
  ügyvezető igazgató
  AUSTRO CONTROL |
| FABEC | Robert SCHICKLING
  ügyvezető igazgató
  Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS) | Maurice GEORGES
  a Francia Léginavigációs Szolgálat igazgatója
  Francia Léginavigációs Szolgálat (DSNA) |
| | | François-Xavier PRACH
  elnök
  ANSP FABEC csoport |
| NEFAB | Üllar SALUMÄE
  az ATS-osztály vezetője
  Észt Léginavigációs Szolgálat | Tormod RANGNES
  műveleti igazgató
  AVINOR Léginavigációs Szolgálat |
| SOUTH-WEST | Enrique MAURER SOMOLINOS
  igazgató
  Spanyol Léginavigációs Szolgálat (ENAIRE) | Carlos REIS
  műveleti igazgató
  Navegação Aérea de Portugal (NAV Portugal) |
| UK-IRELAND | Billy HAHN
  légiforgalmi szolgáltatási műveletekért és stratégiáért felelős igazgató
  Ír Repülési Hatóság (IAA) | Juliet KENNEDY
  műveleti igazgató
  az Egyesült Királyság Nemzeti Légiforgalmi Szolgálata (NATS) |

Léginavigációs szolgáltatók funckcionális légtérblokkonként

Szavazó tagok

Póttagok

BALTIC

Janusz JANISZEWSKI

megbízott elnök

Lengyel Léginavigációs Szolgáltató Ügynökség (PANSA)

Nerijus MALECKAS

ügyvezető igazgató

Litván Léginavigációs Szolgálat - „Oro Navigacija” állami vállalat

BLUEMED

Despoina PAPANDREOU

a léginavigációs szolgáltatói vezetési és a D21 fejlesztési osztály vezetője

Görög Léginavigációs Szolgáltató (HANSP)

Maurizio PAGGETTI

ügyvezető igazgató

Olasz Léginavigációs Szolgálat (ENAV)

DANUBE

Georgi PEEV

főigazgató

Bolgár Léginavigációs Szolgáltató Hatóság (BULATSA)

Fănică CÂRNU

főigazgató-helyettes

Román Légiközlekedési Szolgáltatások Igazgatása (ROMATSA)

DK-SE

Carin HOLTZRIN KJELLANDER

nemzetközi ügyekért felelős igazgató

LFV

Lise KRONBORG

stratégiai programokért felelős vezető

Navigation Via Air (NAVIAIR)

FABCE

Kornél SZEPESSY

vezérigazgató

HUNGAROCONTROL

Valerie HACKL

ügyvezető igazgató

AUSTRO CONTROL

FABEC

Robert SCHICKLING

ügyvezető igazgató

Deutsche Flugsicherung GmbH (DFS)

Maurice GEORGES

a Francia Léginavigációs Szolgálat igazgatója

Francia Léginavigációs Szolgálat (DSNA)

François-Xavier PRACH

elnök

ANSP FABEC csoport

NEFAB

Üllar SALUMÄE

az ATS-osztály vezetője

Észt Léginavigációs Szolgálat

Tormod RANGNES

műveleti igazgató

AVINOR Léginavigációs Szolgálat

SOUTH-WEST

Enrique MAURER SOMOLINOS

igazgató

Spanyol Léginavigációs Szolgálat (ENAIRE)

Carlos REIS

műveleti igazgató

Navegação Aérea de Portugal (NAV Portugal)

UK-IRELAND

Billy HAHN

légiforgalmi szolgáltatási műveletekért és stratégiáért felelős igazgató

Ír Repülési Hatóság (IAA)

Juliet KENNEDY

műveleti igazgató

az Egyesült Királyság Nemzeti Légiforgalmi Szolgálata (NATS)

| Repülőtér-üzemeltetők |
| --- |
| | Szavazó tagok | Póttagok |
| | Luc LAVEYNE
  főtanácsadó
  Repülőterek Nemzetközi Tanácsa
  ACI Europe | Isabelle BAUMELLE
  ügyvezető igazgató & légitársasági marketingigazgató
  Société Aéroports de la Côte d’Azur |
| | Giovanni RUSSO
  ügyvezető igazgató
  Aéroport International de Genève | Mark C. BURGESS
  műveleti tervezési, teljesítményi és átalakulási műveleti vezető
  Heathrow Airport Limited |

Repülőtér-üzemeltetők

Szavazó tagok

Póttagok

Luc LAVEYNE

főtanácsadó

Repülőterek Nemzetközi Tanácsa

ACI Europe

Isabelle BAUMELLE

ügyvezető igazgató & légitársasági marketingigazgató

Société Aéroports de la Côte d’Azur

Giovanni RUSSO

ügyvezető igazgató

Aéroport International de Genève

Mark C. BURGESS

műveleti tervezési, teljesítményi és átalakulási műveleti vezető

Heathrow Airport Limited

| Katonai tagok |
| --- |
| | Szavazó tagok | Póttagok |
| KATONAI LÉGINAVIGÁCIÓS SZOLGÁLTATÓK | Raymond MARTIN alezredes
  légiforgalmi szolgáltatásért felelős vezető
  Irish Air Corps HQ | Bernhard MAYR ezredes
  egységvezető, Német Katonai Repülési Hatóság (GEMAA)
  Németország |
| katonai légtérfelhasználók | Etienne HERFELD dandártábornok
  Directeur de la circulation aérienne militaire française (DIRCAM)
  Direction de la sécurité aéronautique d'Etat (DSAE) | Stéphane GOURG ezredes
  Direction de la circulation aérienne militaire française (DIRCAM) |

Katonai tagok

Szavazó tagok

Póttagok

KATONAI LÉGINAVIGÁCIÓS SZOLGÁLTATÓK

Raymond MARTIN alezredes

légiforgalmi szolgáltatásért felelős vezető

Irish Air Corps HQ

Bernhard MAYR ezredes

egységvezető, Német Katonai Repülési Hatóság (GEMAA)

Németország

katonai légtérfelhasználók

Etienne HERFELD dandártábornok

Directeur de la circulation aérienne militaire française (DIRCAM)

Direction de la sécurité aéronautique d'Etat (DSAE)

Stéphane GOURG ezredes

Direction de la circulation aérienne militaire française (DIRCAM)

| A hálózati igazgatótanács elnöke |
| --- |
| | Nem szavazó tag | Póttag |
| | Simon HOCQUARD
  főigazgató (CANSO) | Sylviane LUST
  főigazgató (AIRE) |
| | Luc LAVEYNE
  főtanácsadó (ACI) |

A hálózati igazgatótanács elnöke

Nem szavazó tag

Póttag

Simon HOCQUARD

főigazgató (CANSO)

Sylviane LUST

főigazgató (AIRE)

Luc LAVEYNE

főtanácsadó (ACI)

| Európai Bizottság |
| --- |
| | Nem szavazó tag | Póttag |
| | Filip CORNELIS
  légi közlekedésért felelős igazgató
  Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Európai Bizottság | Christine BERG
  Az Egységes Európai Égbolttal foglalkozó egység vezetője
  Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Európai Bizottság |

Európai Bizottság

Nem szavazó tag

Póttag

Filip CORNELIS

légi közlekedésért felelős igazgató

Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Európai Bizottság

Christine BERG

Az Egységes Európai Égbolttal foglalkozó egység vezetője

Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Európai Bizottság

| EFTA Felügyeleti Hatóság |
| --- |
| | Nem szavazó tag | Póttag |
| | Gunnar Örn Indriðason
  jogi tisztviselő, biztonsági ellenőr
  EFTA Felügyeleti Hatóság | Kinevezése folyamatban |

EFTA Felügyeleti Hatóság

Nem szavazó tag

Póttag

Gunnar Örn Indriðason

jogi tisztviselő, biztonsági ellenőr

EFTA Felügyeleti Hatóság

Kinevezése folyamatban

| Hálózatirányító |
| --- |
| | Nem szavazó tag | Póttag |
| | Iacopo PRISSINOTTI
  hálózatirányítási igazgató Hálózatirányítási Igazgatóság
  EUROCONTROL | Razvan BUCUROIU
  hálózati és stratégiai fejlesztési vezető
  Hálózatirányítási Igazgatóság
  EUROCONTROL |

Hálózatirányító

Nem szavazó tag

Póttag

Iacopo PRISSINOTTI

hálózatirányítási igazgató Hálózatirányítási Igazgatóság

EUROCONTROL

Razvan BUCUROIU

hálózati és stratégiai fejlesztési vezető

Hálózatirányítási Igazgatóság

EUROCONTROL

| A műveleti munkacsoport (NDOP) elnöke |
| --- |
| | Nem szavazó tag | Póttag |
| | Xavier BENAVENT
  műveleti igazgató
  ENAIRE | Kinevezése folyamatban |

A műveleti munkacsoport (NDOP) elnöke

Nem szavazó tag

Póttag

Xavier BENAVENT

műveleti igazgató

ENAIRE

Kinevezése folyamatban

| A társult országok léginavigációs szolgáltatóinak képviselői |
| --- |
| | Nem szavazó tagok | Póttagok |
| | | |
| 2020. január 1. – 2020. december 31. | Törökország léginavigációs szolgáltatójának (DHMI) képviselője | Kinevezésük folyamatban |
| | Albánia léginavigációs szolgáltatójának (ALBCONTROL) képviselője | Kinevezésük folyamatban |
| 2021. január 1. – 2021. december 31. | Kinevezésük folyamatban | Kinevezésük folyamatban |
| | Kinevezésük folyamatban | Kinevezésük folyamatban |
| 2022. január 1. – 2022. december 31. | Kinevezésük folyamatban | Kinevezésük folyamatban |
| | Kinevezésük folyamatban | Kinevezésük folyamatban |
| 2023. január 1. – 2023. december 31. | Kinevezésük folyamatban | Kinevezésük folyamatban |
| | Kinevezésük folyamatban | Kinevezésük folyamatban |
| 2024. január 1. – 2024. december 31. | Kinevezésük folyamatban | Kinevezésük folyamatban |
| | Kinevezésük folyamatban | Kinevezésük folyamatban |

A társult országok léginavigációs szolgáltatóinak képviselői

Nem szavazó tagok

Póttagok

2020. január 1. – 2020. december 31.

Törökország léginavigációs szolgáltatójának (DHMI) képviselője

Kinevezésük folyamatban

Albánia léginavigációs szolgáltatójának (ALBCONTROL) képviselője

Kinevezésük folyamatban

2021. január 1. – 2021. december 31.

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

2022. január 1. – 2022. december 31.

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

2023. január 1. – 2023. december 31.

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

2024. január 1. – 2024. december 31.

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

Kinevezésük folyamatban

| Eurocontrol |
| --- |
| | Nem szavazó tag | Póttag |
| | Eamonn BRENNAN
  főigazgató
  EUROCONTROL | Philippe MERLO
  igazgató Európai Civil és Katonai Repülési Főigazgatóság (DECMA)
  EUROCONTROL |

Eurocontrol

Nem szavazó tag

Póttag

Eamonn BRENNAN

főigazgató

EUROCONTROL

Philippe MERLO

igazgató Európai Civil és Katonai Repülési Főigazgatóság (DECMA)

EUROCONTROL

---

II. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI LÉGIKÖZLEKEDÉSI VÁLSÁGKOORDINÁCIÓS EGYSÉG ÁLLANDÓ TAGJAI ÉS PÓTTAGJAI

| Tagállamok |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét betöltő tagállam képviselője | Az Európai Unió Tanácsának következő elnökségét betöltő tagállam képviselője |

Tagállamok

Állandó tag

Póttag

Az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét betöltő tagállam képviselője

Az Európai Unió Tanácsának következő elnökségét betöltő tagállam képviselője

| EFTA-államok |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Az EFTA-államok Állandó Bizottságának elnökségét betöltő EFTA-állam képviselője | Az EFTA-államok Állandó Bizottságának következő elnökségét betöltő EFTA-állam képviselője |

EFTA-államok

Állandó tag

Póttag

Az EFTA-államok Állandó Bizottságának elnökségét betöltő EFTA-állam képviselője

Az EFTA-államok Állandó Bizottságának következő elnökségét betöltő EFTA-állam képviselője

| Európai Bizottság |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Filip CORNELIS
  légi közlekedésért felelős igazgató
  Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Európai Bizottság | Christine BERG
  Az Egységes Európai Égbolttal foglalkozó egység vezetője
  Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Európai Bizottság |

Európai Bizottság

Állandó tag

Póttag

Filip CORNELIS

légi közlekedésért felelős igazgató

Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Európai Bizottság

Christine BERG

Az Egységes Európai Égbolttal foglalkozó egység vezetője

Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Európai Bizottság

| Ügynökség |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Denis KOEHL
  katonai főtanácsadó
  EASA | Augustin KLUS
  légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati szabványokkal, végrehajtással és felügyelettel foglalkozó vezető szakértő
  EASA |

Ügynökség

Állandó tag

Póttag

Denis KOEHL

katonai főtanácsadó

EASA

Augustin KLUS

légiforgalmi szolgáltatási/léginavigációs szolgálati szabványokkal, végrehajtással és felügyelettel foglalkozó vezető szakértő

EASA

| Eurocontrol |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Donal Handley
  a főigazgatóság hivatalvezetője
  EUROCONTROL | Philippe Merlo
  a DECMA igazgatója
  Európai Civil és Katonai Repülési Főigazgatóság (DECMA)
  EUROCONTROL |

Eurocontrol

Állandó tag

Póttag

Donal Handley

a főigazgatóság hivatalvezetője

EUROCONTROL

Philippe Merlo

a DECMA igazgatója

Európai Civil és Katonai Repülési Főigazgatóság (DECMA)

EUROCONTROL

| Hálózatirányító |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Iacopo PRISSINOTTI
  hálózatirányítási igazgató
  Hálózatirányítási Igazgatóság
  EUROCONTROL | Kenneth Thomas
  az EACCC műveleti vezetője
  Hálózatirányítási Igazgatóság
  EUROCONTROL |

Hálózatirányító

Állandó tag

Póttag

Iacopo PRISSINOTTI

hálózatirányítási igazgató

Hálózatirányítási Igazgatóság

EUROCONTROL

Kenneth Thomas

az EACCC műveleti vezetője

Hálózatirányítási Igazgatóság

EUROCONTROL

| Katonai tagok |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Hans-Jörg Fietz alezredes
  Német Katonai Repülési Hatóság | Gert Jan van Kralingen alezredes
  Holland Katonai Repülési Hatóság |

Katonai tagok

Állandó tag

Póttag

Hans-Jörg Fietz alezredes

Német Katonai Repülési Hatóság

Gert Jan van Kralingen alezredes

Holland Katonai Repülési Hatóság

| Léginavigációs szolgáltatók |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Tanja Grobotek
  európai ügyekért felelős igazgató
  CANSO | Flavio Sgrò
  ENAV |

Léginavigációs szolgáltatók

Állandó tag

Póttag

Tanja Grobotek

európai ügyekért felelős igazgató

CANSO

Flavio Sgrò

ENAV

| Repülőtér-üzemeltetők |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Guillaume Auquier
  szabályozási, szakpolitikai és megfelelőségi vezető
  Groupe ADP | Olivier Jankovec
  főigazgató
  ACI EUROPE |

Repülőtér-üzemeltetők

Állandó tag

Póttag

Guillaume Auquier

szabályozási, szakpolitikai és megfelelőségi vezető

Groupe ADP

Olivier Jankovec

főigazgató

ACI EUROPE

| Légtérfelhasználók |
| --- |
| | Állandó tag | Póttag |
| | Carlo Verelst
  légiforgalmi szolgáltatások európai infrastruktúrájáért felelős vezető, IATA | Achim Baumann
  szakpolitikai igazgató
  A4E |

Légtérfelhasználók

Állandó tag

Póttag

Carlo Verelst

légiforgalmi szolgáltatások európai infrastruktúrájáért felelős vezető, IATA

Achim Baumann

szakpolitikai igazgató

A4E

---

| 2019.12.18. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 328/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.12.18.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 328/97

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2169 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. december 17.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2019) 9369. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) megállapítja az állatra vagy emberre átvihető állatbetegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó szabályokat, ideértve a jegyzékbe foglalt egyes betegségek, többek között az afrikai sertéspestis esetében meghozandó vészhelyzeti intézkedéseket. Az (EU) 2016/429 rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni. Az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5)2019. december 14-i hatállyal hatályon kívül helyezi a 89/662/EGK és a 90/425/EGK irányelvet. Az említett rendelet 164. cikkének (2) bekezdése azonban úgy rendelkezik, hogy a 89/662/EGK irányelv 9. cikke és a 90/425/EGK irányelv 10. cikke az (EU) 2016/429 rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig az (EU) 2016/429 rendelet hatálya alá tartozó kérdések tekintetében továbbra is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) megállapítja az állatra vagy emberre átvihető állatbetegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó szabályokat, ideértve a jegyzékbe foglalt egyes betegségek, többek között az afrikai sertéspestis esetében meghozandó vészhelyzeti intézkedéseket. Az (EU) 2016/429 rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni. Az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5)2019. december 14-i hatállyal hatályon kívül helyezi a 89/662/EGK és a 90/425/EGK irányelvet. Az említett rendelet 164. cikkének (2) bekezdése azonban úgy rendelkezik, hogy a 89/662/EGK irányelv 9. cikke és a 90/425/EGK irányelv 10. cikke az (EU) 2016/429 rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig az (EU) 2016/429 rendelet hatálya alá tartozó kérdések tekintetében továbbra is alkalmazandó.

| (2) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2019/2114 bizottsági végrehajtási határozat (7) módosította az afrikai sertéspestis Litvániában és Lengyelországban észlelt előfordulásait követően. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házi sertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának eseteit igazolták. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2019/2114 bizottsági végrehajtási határozat (7) módosította az afrikai sertéspestis Litvániában és Lengyelországban észlelt előfordulásait követően.

| (3) | A 2002/60/EK tanácsi irányelv (8) meghatározza az afrikai sertéspestis elleni védekezés érdekében meghozandó alapvető uniós intézkedéseket. A 2002/60/EK irányelv 9. cikke előírja egy védőkörzet és egy megfigyelési körzet létrehozását arra az esetre vonatkozóan, ha valamely gazdaságban a sertésekkel kapcsolatban hivatalosan megállapítást nyert az afrikai sertéspestis diagnózisa, az említett irányelv 10. és 11. cikke pedig meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyeket a védő- és megfigyelési körzetekben meg kell tenni a betegség elterjedésének megelőzése érdekében. A közelmúlt tapasztalatai alapján a 2002/60/EK irányelvben meghatározott intézkedések – különösen a fertőzött gazdaságok tisztítására és fertőtlenítésére vonatkozó intézkedések és a betegség felszámolásával kapcsolatos más intézkedések – hatékonynak bizonyulnak a betegség terjedése elleni védekezésben. |
| --- | --- |

(3)

A 2002/60/EK tanácsi irányelv (8) meghatározza az afrikai sertéspestis elleni védekezés érdekében meghozandó alapvető uniós intézkedéseket. A 2002/60/EK irányelv 9. cikke előírja egy védőkörzet és egy megfigyelési körzet létrehozását arra az esetre vonatkozóan, ha valamely gazdaságban a sertésekkel kapcsolatban hivatalosan megállapítást nyert az afrikai sertéspestis diagnózisa, az említett irányelv 10. és 11. cikke pedig meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyeket a védő- és megfigyelési körzetekben meg kell tenni a betegség elterjedésének megelőzése érdekében. A közelmúlt tapasztalatai alapján a 2002/60/EK irányelvben meghatározott intézkedések – különösen a fertőzött gazdaságok tisztítására és fertőtlenítésére vonatkozó intézkedések és a betegség felszámolásával kapcsolatos más intézkedések – hatékonynak bizonyulnak a betegség terjedése elleni védekezésben.

| (4) | Az (EU) 2019/2114 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Lengyelországban és Szlovákiában – az e tagállamok által a a 2002/60/EK irányelvvel összhangban alkalmazott intézkedéseknek köszönhetően javult a járványügyi helyzet házisertések tekintetében. Emellett Lengyelországban, Litvániában és Magyarországon az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának további eseteire derült fény. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/2114 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Lengyelországban és Szlovákiában – az e tagállamok által a a 2002/60/EK irányelvvel összhangban alkalmazott intézkedéseknek köszönhetően javult a járványügyi helyzet házisertések tekintetében. Emellett Lengyelországban, Litvániában és Magyarországon az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának további eseteire derült fény.

| (5) | Figyelembe véve a Lengyelországban és Szlovákiában a 2002/60/EK irányelvvel és különösen az annak 10. cikke (4) bekezdése b) pontjában és 10. cikke (5) bekezdésébenn megállapítottakkal összhangban alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint az Állategészségügyi Világszervezetnek a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében az afrikai sertéspestisre vonatkozóan meghatározott kockázatcsökkentő intézkedésekkel összhangban, a Lengyelország chełmski, parczewski, włodawski és radzyński járásaiban és Szlovákia Trebišov járásában található, jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt egyes területeket immár az említett melléklet II. részében kell feltüntetni, tekintettel a fertőzött gazdaságok végső tisztításának és fertőtlenítésének időpontjától számított három hónapos időszak lejártára, valamint arra, hogy az OIE-Kódexszel összhangban az említett területeken az elmúlt három hónapban nem jelentették az afrikai sertéspestis előfordulását. Mivel a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. része azokat a területeket sorolja fel, ahol a járványügyi helyzet még alakulóban van és igen dinamikusan változik, az említett részben felsorolt területek bármilyen módosításakor – így ebben az esetben is – különös figyelmet kell fordítani a környező területekre gyakorolt hatásra. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Figyelembe véve a Lengyelországban és Szlovákiában a 2002/60/EK irányelvvel és különösen az annak 10. cikke (4) bekezdése b) pontjában és 10. cikke (5) bekezdésébenn megállapítottakkal összhangban alkalmazott intézkedések hatékonyságát, valamint az Állategészségügyi Világszervezetnek a Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexében az afrikai sertéspestisre vonatkozóan meghatározott kockázatcsökkentő intézkedésekkel összhangban, a Lengyelország chełmski, parczewski, włodawski és radzyński járásaiban és Szlovákia Trebišov járásában található, jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében felsorolt egyes területeket immár az említett melléklet II. részében kell feltüntetni, tekintettel a fertőzött gazdaságok végső tisztításának és fertőtlenítésének időpontjától számított három hónapos időszak lejártára, valamint arra, hogy az OIE-Kódexszel összhangban az említett területeken az elmúlt három hónapban nem jelentették az afrikai sertéspestis előfordulását. Mivel a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. része azokat a területeket sorolja fel, ahol a járványügyi helyzet még alakulóban van és igen dinamikusan változik, az említett részben felsorolt területek bármilyen módosításakor – így ebben az esetben is – különös figyelmet kell fordítani a környező területekre gyakorolt hatásra. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Továbbá az afrikai sertéspestis vaddisznókban való előfordulásának közelmúltbeli lengyelországi, litvániai és magyarországi eseteit követően és figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, e három tagállamban újraértékelték és aktualizálták a regionalizációt. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének is tükröznie kell. |
| --- | --- |

(6)

Továbbá az afrikai sertéspestis vaddisznókban való előfordulásának közelmúltbeli lengyelországi, litvániai és magyarországi eseteit követően és figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, e három tagállamban újraértékelték és aktualizálták a regionalizációt. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének is tükröznie kell.

| (7) | 2019 decemberében több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Lengyelország białobrzeski járásában, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezeket az afrikai sertéspestis által érintett területeit a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem az I., hanem immár a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(7)

2019 decemberében több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Lengyelország białobrzeski járásában, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezeket az afrikai sertéspestis által érintett területeit a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem az I., hanem immár a II. részében kell feltüntetni.

| (8) | Továbbá 2019 decemberében több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Lengyelország lubelski, niżański és bielski járásában is, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében vannak felsorolva, de olyan területek közvetlen közelében találhatók, amelyek az említett melléklet I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezen, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt területek közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területeit az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(8)

Továbbá 2019 decemberében több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Lengyelország lubelski, niżański és bielski járásában is, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében vannak felsorolva, de olyan területek közvetlen közelében találhatók, amelyek az említett melléklet I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezen, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt területek közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területeit az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni.

| (9) | 2019 decemberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték Litvánia Telšiai megyéjében is, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely az I. részben van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Litvániának a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt egyik terület közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának legutóbbi esete által érintett területét az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(9)

2019 decemberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték Litvánia Telšiai megyéjében is, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely az I. részben van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Litvániának a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt egyik terület közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának legutóbbi esete által érintett területét az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni.

| (10) | 2019 decemberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték a magyarországi Békés megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Magyarországnak az afrikai sertéspestis által érintett e területét a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem az I., hanem immár a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(10)

2019 decemberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték a magyarországi Békés megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ez az esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Magyarországnak az afrikai sertéspestis által érintett e területét a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének nem az I., hanem immár a II. részében kell feltüntetni.

| (11) | Továbbá 2019 decemberében több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Magyarország Szabolcs-Szatmár-Bereg, Nógrád és Pest megyéiben is, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében vannak felsorolva, de olyan területek közvetlen közelében találhatók, amelyek az említett melléklet I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Magyarországnak ezen, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt területek közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területeit az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(11)

Továbbá 2019 decemberében több esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulását észlelték Magyarország Szabolcs-Szatmár-Bereg, Nógrád és Pest megyéiben is, olyan területeken, amelyek jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében vannak felsorolva, de olyan területek közvetlen közelében találhatók, amelyek az említett melléklet I. részében vannak felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Magyarországnak ezen, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az említett határozat mellékletének II. részében felsorolt területek közvetlen közelében elhelyezkedő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területeit az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni.

| (12) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén a közelmúltban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország, Litvánia és Magyarország esetében megfelelő méretű, új magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében szereplő jegyzékbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetének alakulása terén a közelmúltban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Lengyelország, Litvánia és Magyarország esetében megfelelő méretű, új magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében szereplő jegyzékbe. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 17-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állategészségügyi rendelet”) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2019/2114 végrehajtási határozata (2019. december 6.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 318., 2019.12.10., 163. o.).

7

(8)  A Tanács 2002/60/EK irányelve (2002. június 27.) az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról, valamint a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) és az afrikai sertéspestis tekintetében a 92/119/EGK irányelv módosításáról (HL L 192., 2002.7.20., 27. o.).

8

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat, |
| --- |

Rue Mersinhat,

| La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange,

| La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| Rue du Fet, |
| --- |

Rue du Fet,

| Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- |

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| Rue des Bruyères, |
| --- |

Rue des Bruyères,

| Rue de Neufchâteau, |
| --- |

Rue de Neufchâteau,

| Rue de la Motte, |
| --- |

Rue de la Motte,

| La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951150, 951250, 951950, 952050, 952150, 952550, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953250, 953260, 953270, 953350, 953650, 953660, 953750, 953850, 953950, 953960, 954050, 954060, 954150, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955270, 955350, 955450, 955650, 955750, 955760, 955950, 956150, 956160 és és956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951150, 951250, 951950, 952050, 952150, 952550, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953250, 953260, 953270, 953350, 953650, 953660, 953750, 953850, 953950, 953960, 954050, 954060, 954150, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955270, 955350, 955450, 955650, 955750, 955760, 955950, 956150, 956160 és és956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 751250, 751260, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 751250, 751260, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 251360, 251550, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252350, 252450, 252550, 252650, 252750, és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 251360, 251550, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252350, 252450, 252550, 252650, 252750, és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Skuodo miesto, Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Skuodo miesto, Šačių seniūnijos.

6.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gmina Błędów w powiecie grójeckim, |
| --- |

gmina Błędów w powiecie grójeckim,

| gminy Iłża, Kowala, Przytyk, Skaryszew, Wierzbica, Wolanów, Zakrzew i część gminy Jedlińsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Iłża, Kowala, Przytyk, Skaryszew, Wierzbica, Wolanów, Zakrzew i część gminy Jedlińsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| gminy Borkowice, Gielniów, Odrzywół, Przysucha, Rusinów, Wieniawa w powiecie przysuskim, |
| --- |

gminy Borkowice, Gielniów, Odrzywół, Przysucha, Rusinów, Wieniawa w powiecie przysuskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Chotcza, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Chotcza, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim,

| gminy Bojanów, Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Bojanów, Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| powiat kolbuszowski, |
| --- |

powiat kolbuszowski,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gmina Brody w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Brody w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Godzianów, Kowiesy, Maków, Nowy Kawęczyn i Skierniewice w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Godzianów, Kowiesy, Maków, Nowy Kawęczyn i Skierniewice w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Drzewica i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Drzewica i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz i Rzeczyca w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz i Rzeczyca w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  powiat nowodworski, |
| --- |

w województwie pomorskim:

powiat nowodworski,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim,

| gminy Iłowa, Wymiarki, miasto Gozdnica, w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Iłowa, Wymiarki, miasto Gozdnica, w powiecie żagańskim,

| gminy Brody, Lipinki Łużyckie, Przewóz, Trzebiel, Tuplice, część gminy Lubsko połozona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287, część gminy Żary położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, miasto Łęknica i miasto Żary w powiecie żarskim; |
| --- |

gminy Brody, Lipinki Łużyckie, Przewóz, Trzebiel, Tuplice, część gminy Lubsko połozona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287, część gminy Żary położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, miasto Łęknica i miasto Żary w powiecie żarskim;

| gminy Bytnica, Krosno Odrzańskie, Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bytnica, Krosno Odrzańskie, Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| gmina Lubrza, Łagów, Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Lubrza, Łagów, Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gminy Pęcław, Jerzmanowa, część gminy wiejskiej Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 i miasta Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

gminy Pęcław, Jerzmanowa, część gminy wiejskiej Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 i miasta Głogów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Chocianów, Grębocice, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów, Grębocice, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim,

| gmina Niechlów w powiecie górowskim. |
| --- |

gmina Niechlów w powiecie górowskim.

| w województwie wielkopolskim:





  powiat leszczyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat leszczyński,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim,

| gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim,

| powiat kościański. |
| --- |

powiat kościański.

7.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

8.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Košice-mesto, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-mesto,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II. |
| --- | --- |

—

in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II.

9.   Görögország

Görögországban a következő területek:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II. RÉSZ

1.   Belgium

Belgiumban a következő területek:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- |

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de Neufchâteau,

| La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III.

3.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950850, 950860, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952250, 952350, 952450, 952650, 953450, 953510, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950850, 950860, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952250, 952350, 952450, 952650, 953450, 953510, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki i część gminy Jedlińsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki i część gminy Jedlińsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Belsk Duży, Goszczyn, Chynów, Grójec, Jasieniec, Mogielnica, Nowe Miasto nad Pilicą, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Goszczyn, Chynów, Grójec, Jasieniec, Mogielnica, Nowe Miasto nad Pilicą, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| gminy Klwów i Potworów w powiecie przysuskim, |
| --- |

gminy Klwów i Potworów w powiecie przysuskim,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| powiat janowski, |
| --- |

powiat janowski,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| gmina Komarówka Podlaska w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Komarówka Podlaska w powiecie radzyńskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| powiat leżajski, |
| --- |

powiat leżajski,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| w województwie lubuskim:





  gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| gminy Bobrowice i Dąbie w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice i Dąbie w powiecie krośnieńskim,

| powiay nowosolski, |
| --- |

powiay nowosolski,

| powiat zielonogórski, |
| --- |

powiat zielonogórski,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gmina Jasień, część gminy Lubsko połozona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287 i część gminy wiejskiej Żary położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie żarskim; |
| --- |

gmina Jasień, część gminy Lubsko połozona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 287 i część gminy wiejskiej Żary położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie żarskim;

| gminy Brzeźnica, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Kotla, Żukowice, część gminy wiejskiej Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, część miasta Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Kotla, Żukowice, część gminy wiejskiej Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, część miasta Głogów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gmina Gaworzyce w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Gaworzyce w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat wolsztyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat wolsztyński,

| gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim. |
| --- |

gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim.

8.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde, |
| --- | --- |

—

in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde,

| — | the whole district of Trebisov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebisov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I.

9.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud.

III. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | in the region of Shumen:






  — | in the municipality of Shumen:






  — | Salmanovo, |
| --- | --- | --- | --- |

—

in the region of Shumen:

—

in the municipality of Shumen:

—

Salmanovo,

| — | Radko Dimitrivo, |
| --- | --- |

—

Radko Dimitrivo,

| — | Vetrishte, |
| --- | --- |

—

Vetrishte,

| — | Kostena reka, |
| --- | --- |

—

Kostena reka,

| — | Vehtovo, |
| --- | --- |

—

Vehtovo,

| — | Ivanski, |
| --- | --- |

—

Ivanski,

| — | Kladenets, |
| --- | --- |

—

Kladenets,

| — | Drumevo, |
| --- | --- |

—

Drumevo,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Varbitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitsa,

| — | in the region of Varna:






  — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Varna:

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadiya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadiya,

| — | in the region of Veliko Tarnovo:






  — | the whole municipality of Svishtov, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Veliko Tarnovo:

—

the whole municipality of Svishtov,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strajitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strajitsa,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim,

| część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ułan-Majorat, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ułan-Majorat, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

4.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Judeţului Maramureş. |
| --- | --- |

—

Judeţului Maramureş.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---