# Euroopa Liidu L 334/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 334 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik27. detsember 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 334

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik27. detsember 2019

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2175, 18. detsember 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2176, 18. detsember 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  ) | 146 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/2177, 18. detsember 2019, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (EMPs kohaldatav tekst) | 155 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2175, 18. detsember 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2176, 18. detsember 2019, millega muudetakse määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (
  1
  )

1

146

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/2177, 18. detsember 2019, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (EMPs kohaldatav tekst)

155

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) parandus ( ELT L 321, 17.12.2018 ) | 164 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määruse (EL) 2017/745 (milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ) parandus ( ELT L 117, 5.5.2017 ) | 165 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määruse (EL) 2017/746 (in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL) parandused ( ELT L 117, 5.5.2017 ) | 167 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määruse (EL) 2019/788 (Euroopa kodanikualgatuse kohta) parandus ( ELT L 130, 17.5.2019 ) | 168 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) parandus ( ELT L 321, 17.12.2018 )

( ELT L 321, 17.12.2018 )

164

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määruse (EL) 2017/745 (milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ) parandus ( ELT L 117, 5.5.2017 )

( ELT L 117, 5.5.2017 )

165

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määruse (EL) 2017/746 (in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL) parandused ( ELT L 117, 5.5.2017 )

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määruse (EL) 2017/746 (in vitro

167

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määruse (EL) 2019/788 (Euroopa kodanikualgatuse kohta) parandus ( ELT L 130, 17.5.2019 )

( ELT L 130, 17.5.2019 )

168

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 334/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/2175,

18. detsember 2019,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamusi (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusi (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast finantskriisi on liit Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi järgides teinud olulisi edusamme mitte üksnes tugevamate, vaid ka ühtsemate finantsturu normide loomisel, kehtestades ühtse reeglistiku. Samuti on liit loonud Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi, mis põhineb kahe samba süsteemil, milles on ühendatud Euroopa järelevalveasutuste koordineeritav mikrotasandi usaldatavusjärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu pädevusse kuuluv makrotasandi usaldatavusjärelevalve. Kolm Euroopa järelevalveasutust – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (4) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (5) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (edaspidi „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (6) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“) (nimetatud õigusaktid üheskoos edaspidi „asutamismäärused“) – alustasid tegevust 2011. aasta jaanuaris. Euroopa järelevalveasutuste üldine eesmärk on kestlikult tugevdada finantssüsteemi stabiilsust ja tulemuslikkust kogu liidus ning edendada tarbijate ja investorite kaitset. |
| --- | --- |

(1)

Pärast finantskriisi on liit Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi järgides teinud olulisi edusamme mitte üksnes tugevamate, vaid ka ühtsemate finantsturu normide loomisel, kehtestades ühtse reeglistiku. Samuti on liit loonud Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi, mis põhineb kahe samba süsteemil, milles on ühendatud Euroopa järelevalveasutuste koordineeritav mikrotasandi usaldatavusjärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu pädevusse kuuluv makrotasandi usaldatavusjärelevalve. Kolm Euroopa järelevalveasutust – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (4) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (5) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (edaspidi „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (6) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“) (nimetatud õigusaktid üheskoos edaspidi „asutamismäärused“) – alustasid tegevust 2011. aasta jaanuaris. Euroopa järelevalveasutuste üldine eesmärk on kestlikult tugevdada finantssüsteemi stabiilsust ja tulemuslikkust kogu liidus ning edendada tarbijate ja investorite kaitset.

| (2) | Euroopa järelevalveasutused on oluliselt aidanud kaasa finantsturgude normide ühtlustamisele liidus, aidates komisjonil ette valmistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetavaid määrusi ja direktiive. Samuti on Euroopa järelevalveasutused esitanud komisjonile üksikasjalike tehniliste standardite eelnõusid, mis on vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidena. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa järelevalveasutused on oluliselt aidanud kaasa finantsturgude normide ühtlustamisele liidus, aidates komisjonil ette valmistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetavaid määrusi ja direktiive. Samuti on Euroopa järelevalveasutused esitanud komisjonile üksikasjalike tehniliste standardite eelnõusid, mis on vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidena.

| (3) | Samuti on Euroopa järelevalveasutused aidanud ühtlustada finantsjärelevalvet ja järelevalvetavasid liidus, esitades pädevatele asutustele, finantsasutustele või finantsturu osalistele suuniseid ja koordineerides järelevalvetavade läbivaatamist. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on Euroopa järelevalveasutused aidanud ühtlustada finantsjärelevalvet ja järelevalvetavasid liidus, esitades pädevatele asutustele, finantsasutustele või finantsturu osalistele suuniseid ja koordineerides järelevalvetavade läbivaatamist.

| (4) | Euroopa järelevalveasutuste volituste suurendamine, mis võimaldaks neil kõnealuseid eesmärke täita, eeldab ka asjakohast juhtimist, ressursside tõhusat kasutamist ja piisavat rahastamist. Suurematest volitustest üksi ei piisa Euroopa järelevalveasutuste eesmärkide saavutamiseks, kui asutustel ei ole piisavalt vahendeid või kui neid ei juhita tulemuslikul ja tõhusal viisil. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa järelevalveasutuste volituste suurendamine, mis võimaldaks neil kõnealuseid eesmärke täita, eeldab ka asjakohast juhtimist, ressursside tõhusat kasutamist ja piisavat rahastamist. Suurematest volitustest üksi ei piisa Euroopa järelevalveasutuste eesmärkide saavutamiseks, kui asutustel ei ole piisavalt vahendeid või kui neid ei juhita tulemuslikul ja tõhusal viisil.

| (5) | Euroopa järelevalveasutused peaksid oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel tegutsema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, samuti parema õigusloome poliitikaga. Euroopa järelevalveasutuste tegevuse ja meetmete, näiteks suuniste, soovituste, arvamuste või küsimuste ja vastuste sisu ja vorm peaksid alati tuginema asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele ja jääma nende raamesse või jääma Euroopa järelevalveasutuste volituste piiresse. Euroopa järelevalveasutuste tegevus ei tohiks minna kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks, ning see peaks olema proportsionaalne mõjutatud finantsasutuse või muu ettevõtja finants- või äritegevusest tulenevate riskide laadi, ulatuse ja keerukusega. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa järelevalveasutused peaksid oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel tegutsema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, samuti parema õigusloome poliitikaga. Euroopa järelevalveasutuste tegevuse ja meetmete, näiteks suuniste, soovituste, arvamuste või küsimuste ja vastuste sisu ja vorm peaksid alati tuginema asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele ja jääma nende raamesse või jääma Euroopa järelevalveasutuste volituste piiresse. Euroopa järelevalveasutuste tegevus ei tohiks minna kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks, ning see peaks olema proportsionaalne mõjutatud finantsasutuse või muu ettevõtja finants- või äritegevusest tulenevate riskide laadi, ulatuse ja keerukusega.

| (6) | Komisjon rõhutas oma 8. juuni 2017. aasta teatises kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuande kohta, et finantsturgude ja -teenuste tulemuslikum ja järjepidevam järelevalve on esmatähtis õigusliku arbitraaži kõrvaldamiseks liikmesriikide vahel nende järelevalveülesannete täitmisel, turu integratsiooni kiirendamiseks ning siseturu võimaluste loomiseks finantsüksuste ja investorite jaoks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon rõhutas oma 8. juuni 2017. aasta teatises kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuande kohta, et finantsturgude ja -teenuste tulemuslikum ja järjepidevam järelevalve on esmatähtis õigusliku arbitraaži kõrvaldamiseks liikmesriikide vahel nende järelevalveülesannete täitmisel, turu integratsiooni kiirendamiseks ning siseturu võimaluste loomiseks finantsüksuste ja investorite jaoks.

| (7) | Seepärast on järelevalve edasine ühtsustamine eriti kiireloomuline kapitaliturgude liidu lõpuleviimise seisukohast. Kümme aastat pärast finantskriisi algust ja uue järelevalvesüsteemi loomist mõjutavad finantsteenuseid ja kapitaliturgude liitu üha enam kaks peamist suundumust: jätkusuutlik rahandus ja tehnoloogiline innovatsioon. Mõlemad võivad muuta finantsteenuseid ja meie finantsjärelevalve süsteem peaks selleks valmis olema. Seetõttu on esmatähtis, et finantssüsteem täidaks igati oma rolli kriitiliste jätkusuutlikkusprobleemide lahendamisel. See eeldab Euroopa järelevalveasutuste aktiivset osalust eesmärgiga luua sobiv õigus- ja järelevalveraamistik. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on järelevalve edasine ühtsustamine eriti kiireloomuline kapitaliturgude liidu lõpuleviimise seisukohast. Kümme aastat pärast finantskriisi algust ja uue järelevalvesüsteemi loomist mõjutavad finantsteenuseid ja kapitaliturgude liitu üha enam kaks peamist suundumust: jätkusuutlik rahandus ja tehnoloogiline innovatsioon. Mõlemad võivad muuta finantsteenuseid ja meie finantsjärelevalve süsteem peaks selleks valmis olema. Seetõttu on esmatähtis, et finantssüsteem täidaks igati oma rolli kriitiliste jätkusuutlikkusprobleemide lahendamisel. See eeldab Euroopa järelevalveasutuste aktiivset osalust eesmärgiga luua sobiv õigus- ja järelevalveraamistik.

| (8) | Euroopa järelevalveasutustel peaks olema oluline roll selliste riskide kindlakstegemisel ja neist teatamisel, mida keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid finantsstabiilsusele avaldavad, ja finantsturgude toimimise muutmisel nii, et see oleks rohkem kooskõlas kestlikkuse eesmärkidega. Euroopa järelevalveasutused peaksid esitama suuniseid selle kohta, kuidas kestlikkusega seotud kaalutlusi saaks tulemuslikult kajastada asjaomastes liidu finantsalastes õigusaktides, ja soodustama kõnealuste sätete ühtset rakendamist pärast nende vastuvõtmist. Algatades ja koordineerides kogu liitu hõlmavaid hinnanguid finantsasutuste kohanemisvõime kohta ebasoodsate turusuundumuste korral peaksid Euroopa järelevalveasutused nõuetekohaselt kaaluma keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid, mis võivad ohtu seada nende finantsasutuste finantsstabiilsuse. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa järelevalveasutustel peaks olema oluline roll selliste riskide kindlakstegemisel ja neist teatamisel, mida keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid finantsstabiilsusele avaldavad, ja finantsturgude toimimise muutmisel nii, et see oleks rohkem kooskõlas kestlikkuse eesmärkidega. Euroopa järelevalveasutused peaksid esitama suuniseid selle kohta, kuidas kestlikkusega seotud kaalutlusi saaks tulemuslikult kajastada asjaomastes liidu finantsalastes õigusaktides, ja soodustama kõnealuste sätete ühtset rakendamist pärast nende vastuvõtmist. Algatades ja koordineerides kogu liitu hõlmavaid hinnanguid finantsasutuste kohanemisvõime kohta ebasoodsate turusuundumuste korral peaksid Euroopa järelevalveasutused nõuetekohaselt kaaluma keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid, mis võivad ohtu seada nende finantsasutuste finantsstabiilsuse.

| (9) | Tehnoloogilisel innovatsioonil on järjest suurem mõju finantssektorile ning seepärast on pädevad asutused teinud tehnoloogiliste suundumustega kaasaskäimiseks mitmeid algatusi. Selleks et jätkata järelevalvealase ühtsuse edendamist ja vahetada parimaid tavasid asjaomaste asutuste vahel ning asjaomaste asutuste ja finantsasutuste või finantsturu osaliste vahel, tuleks tugevdada Euroopa järelevalveasutuste rolli järelevaatamisel ja järelevalve koordineerimisel. |
| --- | --- |

(9)

Tehnoloogilisel innovatsioonil on järjest suurem mõju finantssektorile ning seepärast on pädevad asutused teinud tehnoloogiliste suundumustega kaasaskäimiseks mitmeid algatusi. Selleks et jätkata järelevalvealase ühtsuse edendamist ja vahetada parimaid tavasid asjaomaste asutuste vahel ning asjaomaste asutuste ja finantsasutuste või finantsturu osaliste vahel, tuleks tugevdada Euroopa järelevalveasutuste rolli järelevaatamisel ja järelevalve koordineerimisel.

| (10) | Tehnoloogiline areng finantsturgudel võib parandada finantsteenuste ja rahastamise kättesaadavust, suurendada turu usaldusväärsust ja talitlustõhusust ning samuti vähendada kõnealustele turgudele sisenemise tõkkeid. Niivõrd kui see on asjakohane kohaldatavate materiaalõiguse normide seisukohast, peaks pädevate asutuste koolitus hõlmama ka tehnoloogilist innovatsiooni. See peaks aitama hoida ära, et liikmesriigid kujundavad nendes küsimustes välja erinevad käsitusviisid. |
| --- | --- |

(10)

Tehnoloogiline areng finantsturgudel võib parandada finantsteenuste ja rahastamise kättesaadavust, suurendada turu usaldusväärsust ja talitlustõhusust ning samuti vähendada kõnealustele turgudele sisenemise tõkkeid. Niivõrd kui see on asjakohane kohaldatavate materiaalõiguse normide seisukohast, peaks pädevate asutuste koolitus hõlmama ka tehnoloogilist innovatsiooni. See peaks aitama hoida ära, et liikmesriigid kujundavad nendes küsimustes välja erinevad käsitusviisid.

| (11) | Euroopa Pangandusjärelevalve peaks oma pädevuse piires jälgima usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise takistusi või sellele avalduvat mõju ja Euroopa Pangandusjärelevalve peaks saama esitada arvamusi või soovitusi, et leida asjakohaseid viise tõkete või mõju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Pangandusjärelevalve peaks oma pädevuse piires jälgima usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise takistusi või sellele avalduvat mõju ja Euroopa Pangandusjärelevalve peaks saama esitada arvamusi või soovitusi, et leida asjakohaseid viise tõkete või mõju kõrvaldamiseks.

| (12) | Küsimused ja vastused on tähtis ühtsuse tagamise vahend, millega edendada ühiseid järelevalvealaseid käsitusviise ja -tavasid, andes suuniseid Euroopa järelevalveasutuste pädevusse kuuluvate liidu õigusaktide kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Küsimused ja vastused on tähtis ühtsuse tagamise vahend, millega edendada ühiseid järelevalvealaseid käsitusviise ja -tavasid, andes suuniseid Euroopa järelevalveasutuste pädevusse kuuluvate liidu õigusaktide kohaldamise kohta.

| (13) | Liidu finantssüsteemis toimuva rahapesu ja terrorismi rahastamisega seoses muutub üha olulisemaks edendada järjepidevat, süstemaatilist ja tulemuslikku riskide jälgimist ning hindamist. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine ja nende vastu võitlemine on liikmesriikide ning liidu institutsioonide ja asutuste jagatud vastutus nende vastavate volituste piires. Nad peaksid looma tõhustatud koostöö-, koordineerimis- ja vastastikuse abi mehhanismid, kasutades täielikult ära olemasoleva õigus- ja institutsioonilise raamistiku kõiki vahendeid ja meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Liidu finantssüsteemis toimuva rahapesu ja terrorismi rahastamisega seoses muutub üha olulisemaks edendada järjepidevat, süstemaatilist ja tulemuslikku riskide jälgimist ning hindamist. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine ja nende vastu võitlemine on liikmesriikide ning liidu institutsioonide ja asutuste jagatud vastutus nende vastavate volituste piires. Nad peaksid looma tõhustatud koostöö-, koordineerimis- ja vastastikuse abi mehhanismid, kasutades täielikult ära olemasoleva õigus- ja institutsioonilise raamistiku kõiki vahendeid ja meetmeid.

| (14) | Arvestades tagajärgi finantsstabiilsusele, mis võivad tekkida finantssektori kuritarvitamisest rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil, võttes arvesse, et rahapesu ja terrorismi rahastamise riskid omavad suurima tõenäosusega süsteemset mõju just pangandussektoris, ning tuginedes kogemustele, mille Euroopa Pangandusjärelevalve on järelevalveasutusena, milles on esindatud kõigi liikmesriikide riiklikud pädevad asutused ning mis kaitseb pangandussektorit sellise kuritarvitamise eest, juba omandanud, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve võtma liidu tasandil juhtiva, koordineeriva ja järelevalverolli, et tõkestada finantssüsteemi kasutamist sel eesmärgil. Seetõttu on vaja anda Euroopa Pangandusjärelevalvele lisaks praegusele pädevusele õigus tegutseda rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemise korral määruste (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 kohaldamisalas, kui see on seotud finantssektori ettevõtjate ja nende üle järelevalvet tegevate pädevate asutustega, kelle suhtes neid määrusi kohaldatakse. Enamgi veel, Euroopa Pangandusjärelevalvele kogu finantssektori puhul sellise volituse andmine optimeeriks ühtlasi tema asjatundlikkuse ja ressursside kasutamist ning ei piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2015/849 (7) sätestatud oluliste kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(14)

Arvestades tagajärgi finantsstabiilsusele, mis võivad tekkida finantssektori kuritarvitamisest rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil, võttes arvesse, et rahapesu ja terrorismi rahastamise riskid omavad suurima tõenäosusega süsteemset mõju just pangandussektoris, ning tuginedes kogemustele, mille Euroopa Pangandusjärelevalve on järelevalveasutusena, milles on esindatud kõigi liikmesriikide riiklikud pädevad asutused ning mis kaitseb pangandussektorit sellise kuritarvitamise eest, juba omandanud, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve võtma liidu tasandil juhtiva, koordineeriva ja järelevalverolli, et tõkestada finantssüsteemi kasutamist sel eesmärgil. Seetõttu on vaja anda Euroopa Pangandusjärelevalvele lisaks praegusele pädevusele õigus tegutseda rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemise korral määruste (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 kohaldamisalas, kui see on seotud finantssektori ettevõtjate ja nende üle järelevalvet tegevate pädevate asutustega, kelle suhtes neid määrusi kohaldatakse. Enamgi veel, Euroopa Pangandusjärelevalvele kogu finantssektori puhul sellise volituse andmine optimeeriks ühtlasi tema asjatundlikkuse ja ressursside kasutamist ning ei piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2015/849 (7) sätestatud oluliste kohustuste täitmist.

| (15) | Selleks et Euroopa Pangandusjärelevalve saaks kasutada oma volitusi tulemuslikult, peaks ta kasutama täiel määral talle määrusega (EL) nr 1093/2010 antud kõiki õigusi ja vahendeid proportsionaalsuse põhimõtet järgides. Selleks peaks ta välja töötama regulatiivsed ja järelevalvestandardid, eelkõige töötades välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, suunised ja soovitused finantssektoris rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning edendades nimetatud järelevalvestandardite järjepidevat rakendamist kooskõlas asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud asjaomastes seadusandlikes aktides ja artiklis 16 sätestatud volitustega. Euroopa Pangandusjärelevalve võetavad meetmed finantssüsteemi usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja turvalisuse edendamiseks ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks ei tohiks minna kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva määruse või asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide eesmärkide saavutamiseks, ning nendes tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse finantssektori ettevõtjate ja turgude riskide laadi, ulatust ja keerukust ning finantssektori ettevõtjate ja turgude äritavasid, ärimudeleid ning suurust. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et Euroopa Pangandusjärelevalve saaks kasutada oma volitusi tulemuslikult, peaks ta kasutama täiel määral talle määrusega (EL) nr 1093/2010 antud kõiki õigusi ja vahendeid proportsionaalsuse põhimõtet järgides. Selleks peaks ta välja töötama regulatiivsed ja järelevalvestandardid, eelkõige töötades välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, suunised ja soovitused finantssektoris rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning edendades nimetatud järelevalvestandardite järjepidevat rakendamist kooskõlas asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud asjaomastes seadusandlikes aktides ja artiklis 16 sätestatud volitustega. Euroopa Pangandusjärelevalve võetavad meetmed finantssüsteemi usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja turvalisuse edendamiseks ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks ei tohiks minna kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva määruse või asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide eesmärkide saavutamiseks, ning nendes tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse finantssektori ettevõtjate ja turgude riskide laadi, ulatust ja keerukust ning finantssektori ettevõtjate ja turgude äritavasid, ärimudeleid ning suurust.

| (16) | Kooskõlas tema uue rolliga on oluline, et Euroopa Pangandusjärelevalve koguks kogu asjakohase teabe puuduste kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemisel, mille on kindlaks teinud asjaomased liidu ja riigi ametiasutused, piiramata neile direktiiviga (EL) 2015/849 antud ülesannete täitmist ning tegevust tarbetult dubleerimata. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (8) peaks Euroopa Pangandusjärelevalve säilitama seda teavet keskandmebaasis ja edendama ametiasutuste koostööd, tagades asjakohase teabe nõuetekohase jagamise. Euroopa Pangandusjärelevalvele tuleks seetõttu anda volitus koostada teabe kogumise regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud. Kui see on asjakohane, võib Euroopa Pangandusjärelevalve selliste sõnaselgelt antud ülesannete puhul edastada tema käsutuses olevad tõendid, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, ka asjaomase liikmesriigi õigusasutustele, ja kuivõrd see puudutab liikmesriike, kes osalevad nõukogu määruse (EL) 2017/1939 (9) alusel tõhustatud koosöös Euroopa Prokuratuuri asutamisel, Euroopa Prokuratuurile. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas tema uue rolliga on oluline, et Euroopa Pangandusjärelevalve koguks kogu asjakohase teabe puuduste kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemisel, mille on kindlaks teinud asjaomased liidu ja riigi ametiasutused, piiramata neile direktiiviga (EL) 2015/849 antud ülesannete täitmist ning tegevust tarbetult dubleerimata. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (8) peaks Euroopa Pangandusjärelevalve säilitama seda teavet keskandmebaasis ja edendama ametiasutuste koostööd, tagades asjakohase teabe nõuetekohase jagamise. Euroopa Pangandusjärelevalvele tuleks seetõttu anda volitus koostada teabe kogumise regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud. Kui see on asjakohane, võib Euroopa Pangandusjärelevalve selliste sõnaselgelt antud ülesannete puhul edastada tema käsutuses olevad tõendid, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, ka asjaomase liikmesriigi õigusasutustele, ja kuivõrd see puudutab liikmesriike, kes osalevad nõukogu määruse (EL) 2017/1939 (9) alusel tõhustatud koosöös Euroopa Prokuratuuri asutamisel, Euroopa Prokuratuurile.

| (17) | Euroopa Pangandusjärelevalve ei peaks koguma teavet selliste konkreetsete kahtlustäratavate tehingute kohta, mille puhul on finantssektori ettevõtjad direktiivi (EL) 2015/849 kohaselt kohustatud teavitama liikmesriikide ELi rahapesu andmebüroosid. Puudusi tuleks lugeda oluliseks, kui need kujutavad endast finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist käsitlevate õigusnormide rikkumist või võimalikku rikkumist finantssektori ettevõtja poolt või finantssektori ettevõtja poolt nende sobimatut või ebatõhusat kohaldamist või finantssektori ettevõtja poolt selliste õigusnormide järgimise tagamiseks kehtestatud sisemiste põhimõtete ja protseduuride sobimatut või ebatõhusat kohaldamist. Leitakse, et õigusrikkumine on toimunud, kui finantssektori ettevõtja ei järgi asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud mõne liidu õigusakti nõudeid ning selliste nõuete ülevõtmiseks vastu võetud riigisiseste õigusnormide nõudeid ulatuses, milles need õigusaktid aitavad kaasa finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamisele. Võimaliku õigusrikkumisega on tegemist, kui pädeval asutusel on põhjendatud kahtlus, et on toimunud õigusrikkumine, aga selles etapis ei ole tal võimalik lõplikult järeldada, et see on toimunud. Kuid selles etapis saadud teabe, näiteks kohapealse kontrolli või kaugkontrolli käigus hangitud teabe alusel saab väita, et väga tõenäoliselt on toimunud õigusrikkumine. Õigusnormide sobimatu või ebatõhusa kohaldamisega on tegemist, kui finantssektori ettevõtja ei järgi rahuldavalt kõnealuste õigusaktide nõudeid. Osutatud õigusaktide järgimise tagamiseks finantssektori ettevõtja kehtestatud sisemiste põhimõtete ja protseduuride sobimatut või ebatõhusat kohaldamist tuleks lugeda puuduseks, mis märkimisväärselt suurendab ohtu, et õigusrikkumised on toimunud või võivad toimuda. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Pangandusjärelevalve ei peaks koguma teavet selliste konkreetsete kahtlustäratavate tehingute kohta, mille puhul on finantssektori ettevõtjad direktiivi (EL) 2015/849 kohaselt kohustatud teavitama liikmesriikide ELi rahapesu andmebüroosid. Puudusi tuleks lugeda oluliseks, kui need kujutavad endast finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist käsitlevate õigusnormide rikkumist või võimalikku rikkumist finantssektori ettevõtja poolt või finantssektori ettevõtja poolt nende sobimatut või ebatõhusat kohaldamist või finantssektori ettevõtja poolt selliste õigusnormide järgimise tagamiseks kehtestatud sisemiste põhimõtete ja protseduuride sobimatut või ebatõhusat kohaldamist. Leitakse, et õigusrikkumine on toimunud, kui finantssektori ettevõtja ei järgi asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud mõne liidu õigusakti nõudeid ning selliste nõuete ülevõtmiseks vastu võetud riigisiseste õigusnormide nõudeid ulatuses, milles need õigusaktid aitavad kaasa finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamisele. Võimaliku õigusrikkumisega on tegemist, kui pädeval asutusel on põhjendatud kahtlus, et on toimunud õigusrikkumine, aga selles etapis ei ole tal võimalik lõplikult järeldada, et see on toimunud. Kuid selles etapis saadud teabe, näiteks kohapealse kontrolli või kaugkontrolli käigus hangitud teabe alusel saab väita, et väga tõenäoliselt on toimunud õigusrikkumine. Õigusnormide sobimatu või ebatõhusa kohaldamisega on tegemist, kui finantssektori ettevõtja ei järgi rahuldavalt kõnealuste õigusaktide nõudeid. Osutatud õigusaktide järgimise tagamiseks finantssektori ettevõtja kehtestatud sisemiste põhimõtete ja protseduuride sobimatut või ebatõhusat kohaldamist tuleks lugeda puuduseks, mis märkimisväärselt suurendab ohtu, et õigusrikkumised on toimunud või võivad toimuda.

| (18) | Hinnates finantssektori nõrku kohti rahapesu ja terrorismi rahastamise seisukohast ning rahapesu ja terrorismi rahastamise riske, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve kaaluma ka kõigi eelkuritegude mõju rahapesule ja terrorismi rahastamisele, sealhulgas kohaldatavuse korral maksukuritegude mõju. |
| --- | --- |

(18)

Hinnates finantssektori nõrku kohti rahapesu ja terrorismi rahastamise seisukohast ning rahapesu ja terrorismi rahastamise riske, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve kaaluma ka kõigi eelkuritegude mõju rahapesule ja terrorismi rahastamisele, sealhulgas kohaldatavuse korral maksukuritegude mõju.

| (19) | Euroopa Pangandusjärelevalve peaks andma taotluse alusel abi pädevatele asutustele, kui need asutused täidavad usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud ülesandeid. Samuti peaks Euroopa Pangandusjärelevalve rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel tõhususe tagamiseks ja kõigist dubleerivatest või vastuolulistest meetmetest hoidumiseks tegema tihedat koostööd ning vastavalt vajadusele vahetama teavet pädevate asutustega, sealhulgas Euroopa Keskpangaga, kui see täidab järelevalveülesandeid, ja ametiasutustega, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teha järelevalvet direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Pangandusjärelevalve peaks andma taotluse alusel abi pädevatele asutustele, kui need asutused täidavad usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud ülesandeid. Samuti peaks Euroopa Pangandusjärelevalve rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel tõhususe tagamiseks ja kõigist dubleerivatest või vastuolulistest meetmetest hoidumiseks tegema tihedat koostööd ning vastavalt vajadusele vahetama teavet pädevate asutustega, sealhulgas Euroopa Keskpangaga, kui see täidab järelevalveülesandeid, ja ametiasutustega, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teha järelevalvet direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle.

| (20) | Euroopa Pangandusjärelevalve peaks korraldama pädevates asutustes vastastikuseid eksperdihinnanguid ning riskihinnanguid pädevate asutuste strateegiate ja ressursside asjakohasuse kohta, pidades silmas riigiüleses riskihindamises kindlaks määratud kõige olulisemaid rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud tekkivaid riske. Kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 30 peaks Euroopa Pangandusjärelevalve võtma vastastikuste eksperdihinnangute korraldamisel arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsustevaheliste organite koostatud asjaomaseid hindamisi, hinnanguid või aruandeid ning direktiivi (EL) 2015/849 artikli 6 kohaselt iga kahe aasta järel esitatavat komisjoni aruannet ja kõnealuse direktiivi artikli 7 kohaselt ette valmistatud asjaomase liikmesriigi riiklikku riskihinnangut. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Pangandusjärelevalve peaks korraldama pädevates asutustes vastastikuseid eksperdihinnanguid ning riskihinnanguid pädevate asutuste strateegiate ja ressursside asjakohasuse kohta, pidades silmas riigiüleses riskihindamises kindlaks määratud kõige olulisemaid rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud tekkivaid riske. Kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 30 peaks Euroopa Pangandusjärelevalve võtma vastastikuste eksperdihinnangute korraldamisel arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsustevaheliste organite koostatud asjaomaseid hindamisi, hinnanguid või aruandeid ning direktiivi (EL) 2015/849 artikli 6 kohaselt iga kahe aasta järel esitatavat komisjoni aruannet ja kõnealuse direktiivi artikli 7 kohaselt ette valmistatud asjaomase liikmesriigi riiklikku riskihinnangut.

| (21) | Euroopa Pangandusjärelevalvel peaks olema ka juhtiv roll liidu pädevate asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste asutuste vahelise koostöö edendamisel neis küsimustes, et paremini koordineerida tegevust liidu tasandil rahapesu ja terrorismi rahastamise oluliste juhtumite puhul, millel on piiriülene mõõde ja milles osaleb mõni kolmas riik. Selline roll ei tohiks piirata pädevate asutuste korrapärast suhtlust kolmandate riikide asutustega. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Pangandusjärelevalvel peaks olema ka juhtiv roll liidu pädevate asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste asutuste vahelise koostöö edendamisel neis küsimustes, et paremini koordineerida tegevust liidu tasandil rahapesu ja terrorismi rahastamise oluliste juhtumite puhul, millel on piiriülene mõõde ja milles osaleb mõni kolmas riik. Selline roll ei tohiks piirata pädevate asutuste korrapärast suhtlust kolmandate riikide asutustega.

| (22) | Selleks et suurendada rahapesu ja terrorismi rahastamise valdkonnas nõuetele vastavuse järelevalve tulemuslikkust ning tagada otsekohalduva liidu õiguse või selle riiklike ülevõtmismeetmete rikkumise korral riigi pädevate asutuste poolsel täitmise tagamisel suurem koordineerimine, peaks Euroopa Pangandusjärelevalvel olema õigus analüüsida kogutud teavet ja vajaduse korral uurida väiteid, millele on tema tähelepanu juhitud seoses liidu õiguse olulise rikkumise või kohaldamata jätmisega, ning kui tal on teavet oluliste rikkumiste kohta, volitus esitada pädevatele asutustele taotlus, et nad uuriksid asjakohaste õigusnormide võimalikke rikkumisi, ning kaaluda, kas teha otsuseid ja määrata karistusi, mis on adresseeritud finantssektori ettevõtjatele ja millega nõutakse neilt nende õiguslike kohustuste täitmist. Kõnealust volitust tuleks kasutada ainult juhul, kui Euroopa Pangandusjärelevalvel on teavet oluliste õigusrikkumiste kohta. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et suurendada rahapesu ja terrorismi rahastamise valdkonnas nõuetele vastavuse järelevalve tulemuslikkust ning tagada otsekohalduva liidu õiguse või selle riiklike ülevõtmismeetmete rikkumise korral riigi pädevate asutuste poolsel täitmise tagamisel suurem koordineerimine, peaks Euroopa Pangandusjärelevalvel olema õigus analüüsida kogutud teavet ja vajaduse korral uurida väiteid, millele on tema tähelepanu juhitud seoses liidu õiguse olulise rikkumise või kohaldamata jätmisega, ning kui tal on teavet oluliste rikkumiste kohta, volitus esitada pädevatele asutustele taotlus, et nad uuriksid asjakohaste õigusnormide võimalikke rikkumisi, ning kaaluda, kas teha otsuseid ja määrata karistusi, mis on adresseeritud finantssektori ettevõtjatele ja millega nõutakse neilt nende õiguslike kohustuste täitmist. Kõnealust volitust tuleks kasutada ainult juhul, kui Euroopa Pangandusjärelevalvel on teavet oluliste õigusrikkumiste kohta.

| (23) | Asutamismääruste artikli 17 kohase liidu õiguse rikkumise menetluse kohaldamiseks ja liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise huvides on asjakohane hõlbustada ja kiirendada Euroopa järelevalveasutuste juurdepääsu teabele. Seepärast peaks neil olema võimalik nõuda igakülgselt põhjendatud taotlusega teavet otse teistelt pädevatelt asutustelt, kui teabe taotlemine asjaomaselt pädevalt asutuselt on osutunud ebapiisavaks või kui seda peetakse ebapiisavaks, et saada teavet, mida peetakse vajalikuks liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks. |
| --- | --- |

(23)

Asutamismääruste artikli 17 kohase liidu õiguse rikkumise menetluse kohaldamiseks ja liidu õiguse nõuetekohase kohaldamise huvides on asjakohane hõlbustada ja kiirendada Euroopa järelevalveasutuste juurdepääsu teabele. Seepärast peaks neil olema võimalik nõuda igakülgselt põhjendatud taotlusega teavet otse teistelt pädevatelt asutustelt, kui teabe taotlemine asjaomaselt pädevalt asutuselt on osutunud ebapiisavaks või kui seda peetakse ebapiisavaks, et saada teavet, mida peetakse vajalikuks liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.

| (24) | Finantssektori ühtseks järelevalveks on vaja pädevate asutuste ühtset arusaama. Selleks korraldatakse pädevate asutuste tegevuse suhtes vastastikuseid eksperdihinnanguid. Euroopa järelevalveasutused peaksid peale selle tagama, et ka meetodeid rakendatakse samal moel. Vastastikused eksperdihinnangud ei peaks keskenduma ainult järelevalvetavade ühtsusele, vaid samuti pädevate asutuste suutlikkusele tagada kvaliteetsed järelevalvetulemused ning pädevate asutuste sõltumatusele. Kõnealuste vastastikuste eksperdihinnangute peamised järeldused tuleks avaldada, et edendada nõuete täitmist ja suurendada läbipaistvust, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine võib ohustada finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(24)

Finantssektori ühtseks järelevalveks on vaja pädevate asutuste ühtset arusaama. Selleks korraldatakse pädevate asutuste tegevuse suhtes vastastikuseid eksperdihinnanguid. Euroopa järelevalveasutused peaksid peale selle tagama, et ka meetodeid rakendatakse samal moel. Vastastikused eksperdihinnangud ei peaks keskenduma ainult järelevalvetavade ühtsusele, vaid samuti pädevate asutuste suutlikkusele tagada kvaliteetsed järelevalvetulemused ning pädevate asutuste sõltumatusele. Kõnealuste vastastikuste eksperdihinnangute peamised järeldused tuleks avaldada, et edendada nõuete täitmist ja suurendada läbipaistvust, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine võib ohustada finantsstabiilsust.

| (25) | Võttes arvesse, kui oluline on tagada, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise liidu järelevalveraamistikku kohaldatakse tulemuslikult, on vastastikused eksperdihinnangud, mille abil tagada objektiivne ja läbipaistev arusaam järelevalvetavadest, määrava tähtsusega. Euroopa Pangandusjärelevalve peaks samuti hindama pädevate asutuste strateegiate, suutlikkuse ja vahendite sobivust rahapesu ja terrorismi rahastamisega seoses tekkivate riskidega toimetulemiseks. |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse, kui oluline on tagada, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise liidu järelevalveraamistikku kohaldatakse tulemuslikult, on vastastikused eksperdihinnangud, mille abil tagada objektiivne ja läbipaistev arusaam järelevalvetavadest, määrava tähtsusega. Euroopa Pangandusjärelevalve peaks samuti hindama pädevate asutuste strateegiate, suutlikkuse ja vahendite sobivust rahapesu ja terrorismi rahastamisega seoses tekkivate riskidega toimetulemiseks.

| (26) | Selleks et täita oma ülesandeid ja kasutada oma volitusi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel, peaks Euroopa Pangandusjärelevalvel olema võimalik teha liidu õiguse rikkumise menetluse kontekstis ja siduva vahendamise menetluse raames pärast pädevale asutusele adresseeritud otsuse tegemist individuaalseid otsuseid, mis on adresseeritud finantssektori ettevõtjatele, isegi kui materiaalõiguse normid ei ole finantssektori ettevõtjate suhtes otsekohalduvad. Kui materiaalõiguse normid sätestatakse direktiivides, siis peaks Euroopa Pangandusjärelevalve vastavalt kohaldama riigisiseseid õigusnorme, millega need direktiivid üle võetakse. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja kõnealused määrused annavad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval liikmesriikidele sõnaselgelt valikuvõimalused, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve kohaldama kõnealust riigisisest õigust ulatuses, mil valikuvõimalusi on kasutatud. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et täita oma ülesandeid ja kasutada oma volitusi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel, peaks Euroopa Pangandusjärelevalvel olema võimalik teha liidu õiguse rikkumise menetluse kontekstis ja siduva vahendamise menetluse raames pärast pädevale asutusele adresseeritud otsuse tegemist individuaalseid otsuseid, mis on adresseeritud finantssektori ettevõtjatele, isegi kui materiaalõiguse normid ei ole finantssektori ettevõtjate suhtes otsekohalduvad. Kui materiaalõiguse normid sätestatakse direktiivides, siis peaks Euroopa Pangandusjärelevalve vastavalt kohaldama riigisiseseid õigusnorme, millega need direktiivid üle võetakse. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja kõnealused määrused annavad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval liikmesriikidele sõnaselgelt valikuvõimalused, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve kohaldama kõnealust riigisisest õigust ulatuses, mil valikuvõimalusi on kasutatud.

| (27) | Kui käesoleva määrusega lubatakse Euroopa Pangandusjärelevalvel kohaldada direktiive ülevõtvaid riigisiseseid õigusnorme, võib Euroopa Pangandusjärelevalve liikmesriigi õigust kohaldada ainult sellises ulatuses, mis on vajalik talle liidu õigusega antud ülesannete täitmiseks. Seetõttu peaks Euroopa Pangandusjärelevalve kohaldama kõiki asjakohaseid liidu õigusnorme, ja kui sellised õigusnormid sätestatakse direktiivides, siis peaks järelevalveasutus kohaldama neid direktiive ülevõtvaid riigisiseseid õigusnorme liidu õiguses nõutud ulatuses, seades eesmärgiks õiguse ühetaolise kohaldamise kogu liidus, austades samal ajal asjaomast liikmesriigi õigust. |
| --- | --- |

(27)

Kui käesoleva määrusega lubatakse Euroopa Pangandusjärelevalvel kohaldada direktiive ülevõtvaid riigisiseseid õigusnorme, võib Euroopa Pangandusjärelevalve liikmesriigi õigust kohaldada ainult sellises ulatuses, mis on vajalik talle liidu õigusega antud ülesannete täitmiseks. Seetõttu peaks Euroopa Pangandusjärelevalve kohaldama kõiki asjakohaseid liidu õigusnorme, ja kui sellised õigusnormid sätestatakse direktiivides, siis peaks järelevalveasutus kohaldama neid direktiive ülevõtvaid riigisiseseid õigusnorme liidu õiguses nõutud ulatuses, seades eesmärgiks õiguse ühetaolise kohaldamise kogu liidus, austades samal ajal asjaomast liikmesriigi õigust.

| (28) | Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsus põhineb tema volitustel tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist ning nende vastu võidelda või on seotud nende volitustega ja puudutab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalve alla kuuluvaid finantsasutusi või pädevaid asutusi, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve saama teha otsuseid üksnes kokkuleppel vastavalt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaksid iga juhtumi korral tehtava otsuse kiireloomulisust arvesse võttes oma seisukoha väljendamisel kaaluma kiirendatud otsustusmenetluste kasutamist kooskõlas nende töökorralduse sise-eeskirjadega. |
| --- | --- |

(28)

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsus põhineb tema volitustel tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist ning nende vastu võidelda või on seotud nende volitustega ja puudutab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalve alla kuuluvaid finantsasutusi või pädevaid asutusi, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve saama teha otsuseid üksnes kokkuleppel vastavalt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaksid iga juhtumi korral tehtava otsuse kiireloomulisust arvesse võttes oma seisukoha väljendamisel kaaluma kiirendatud otsustusmenetluste kasutamist kooskõlas nende töökorralduse sise-eeskirjadega.

| (29) | Euroopa järelevalveasutustel peaksid olema spetsiaalsed teatamiskanalid, et võtta vastu ja töödelda liidu õiguse tegelike või võimalike rikkumiste, kuritarvitamiste või kohaldamata jätmise kohta füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt saadavat teavet. Euroopa järelevalveasutused peaksid tagama, et teavet on võimalik esitada anonüümselt või konfidentsiaalselt ja turvaliselt. Teavet esitav isik peaks olema kaitstud survemeetmete eest. Euroopa järelevalveasutused peaksid andma teavet esitavale isikule tagasisidet. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa järelevalveasutustel peaksid olema spetsiaalsed teatamiskanalid, et võtta vastu ja töödelda liidu õiguse tegelike või võimalike rikkumiste, kuritarvitamiste või kohaldamata jätmise kohta füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt saadavat teavet. Euroopa järelevalveasutused peaksid tagama, et teavet on võimalik esitada anonüümselt või konfidentsiaalselt ja turvaliselt. Teavet esitav isik peaks olema kaitstud survemeetmete eest. Euroopa järelevalveasutused peaksid andma teavet esitavale isikule tagasisidet.

| (30) | Finantssektori ühtlustatud järelevalve eeldab samuti, et eri liikmesriikide pädevate asutuste erimeelsused piiriülestel juhtudel lahendatakse tõhusalt. Selliste erimeelsuste lahendamise kehtivad reeglid ei ole täielikult rahuldavad. Seepärast tuleks neid kohandada nii, et neid oleks lihtsam kohaldada. |
| --- | --- |

(30)

Finantssektori ühtlustatud järelevalve eeldab samuti, et eri liikmesriikide pädevate asutuste erimeelsused piiriülestel juhtudel lahendatakse tõhusalt. Selliste erimeelsuste lahendamise kehtivad reeglid ei ole täielikult rahuldavad. Seepärast tuleks neid kohandada nii, et neid oleks lihtsam kohaldada.

| (31) | Euroopa järelevalveasutuste poolt järelevalvetavade ühtsustamiseks tehtava töö lahutamatu osa on liidu järelevalvekultuuri edendamine. Sellest lähtuvalt võivad Euroopa järelevalveasutused määrata korrapäraselt kindlaks kuni kaks liidu tasandi tähtsusega prioriteeti. Pädevad asutused peaksid neid prioriteete oma tööprogrammide koostamisel arvesse võtma. Iga Euroopa järelevalveasutuse järelevalvenõukogu peaks arutama järgmisel aastal pädevate asutuste elluviidavaid tegevusi ning tegema järeldused. |
| --- | --- |

(31)

Euroopa järelevalveasutuste poolt järelevalvetavade ühtsustamiseks tehtava töö lahutamatu osa on liidu järelevalvekultuuri edendamine. Sellest lähtuvalt võivad Euroopa järelevalveasutused määrata korrapäraselt kindlaks kuni kaks liidu tasandi tähtsusega prioriteeti. Pädevad asutused peaksid neid prioriteete oma tööprogrammide koostamisel arvesse võtma. Iga Euroopa järelevalveasutuse järelevalvenõukogu peaks arutama järgmisel aastal pädevate asutuste elluviidavaid tegevusi ning tegema järeldused.

| (32) | Vastastikuse eksperdihinnangu komiteede koostatavad hinnangud peaksid võimaldama põhjalikku uurimistööd, mis tugineks hinnatavata asutuse enesehindamisele ning millele järgneks eksperdihinnangu komitee poolne hindamine. Hinnatava pädeva asutuse liige ei peaks selle pädeva asutuse hindamises osalema. |
| --- | --- |

(32)

Vastastikuse eksperdihinnangu komiteede koostatavad hinnangud peaksid võimaldama põhjalikku uurimistööd, mis tugineks hinnatavata asutuse enesehindamisele ning millele järgneks eksperdihinnangu komitee poolne hindamine. Hinnatava pädeva asutuse liige ei peaks selle pädeva asutuse hindamises osalema.

| (33) | Euroopa järelevalveasutuste kogemused on näidanud teatavates valdkondades sihtotstarbeliste rühmade või platvormide kaudu toimuva tõhustatud koordineerimise eeliseid. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada selliste koostöövormide õiguslik alus ja neid tugevdada seeläbi, et luuakse uus töövahend – moodustatakse koordineerimisrühmad. Sellised koordineerimisrühmad peaksid, ja seda eelkõige teabe ja kogemuste vahetamise kaudu, soodustama pädevate asutuste järelevalvetavade ühtsust. Kõigi pädevate asutuste osalemine sellistes koordineerimisrühmades peaks olema kohustuslik ja pädevad asutused peaksid esitama koordineerimisrühmadele selleks vajaliku teabe. Koordineerimisrühmade moodustamist tuleks kaaluda, kui pädevad asutused teevad kindlaks, et konkreetseid turu arengusuundumusi silmas pidades on koordineerimine vajalik. Koordineerimisrühmi võib moodustada kõigis asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega hõlmatud valdkondades. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa järelevalveasutuste kogemused on näidanud teatavates valdkondades sihtotstarbeliste rühmade või platvormide kaudu toimuva tõhustatud koordineerimise eeliseid. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada selliste koostöövormide õiguslik alus ja neid tugevdada seeläbi, et luuakse uus töövahend – moodustatakse koordineerimisrühmad. Sellised koordineerimisrühmad peaksid, ja seda eelkõige teabe ja kogemuste vahetamise kaudu, soodustama pädevate asutuste järelevalvetavade ühtsust. Kõigi pädevate asutuste osalemine sellistes koordineerimisrühmades peaks olema kohustuslik ja pädevad asutused peaksid esitama koordineerimisrühmadele selleks vajaliku teabe. Koordineerimisrühmade moodustamist tuleks kaaluda, kui pädevad asutused teevad kindlaks, et konkreetseid turu arengusuundumusi silmas pidades on koordineerimine vajalik. Koordineerimisrühmi võib moodustada kõigis asutamismääruste artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega hõlmatud valdkondades.

| (34) | Korrapäraste ja hästitoimivate rahvusvaheliste finantsturgude jaoks on vaja, et komisjon teeks kolmandate riikide samaväärsuse otsuste seiret. Iga Euroopa järelevalveasutus peaks tegema nii regulatiivsete ja järelevalvealaste suundumuste kui ka nõuete täitmise tagamise tavade seiret kõnealustes kolmandates riikides. Seda tuleks teha selleks, et kontrollida, kas kriteeriumid, mille põhjal samaväärsuse otsused on tehtud, ja nendega kehtestatud tingimused, on jätkuvalt täidetud. Iga Euroopa järelevalveasutus peaks esitama komisjonile igal aastal seiretegevuse konfidentsiaalse aruande. Selles kontekstis peaks iga Euroopa järelevalveasutus samuti sõlmima võimaluse korral halduskokkuleppeid kolmandate riikide pädevate asutustega, et hankida seireks ja järelevalvetegevuse koordineerimiseks teavet. Selline tõhustatud järelevalvekord peaks tagama, et kolmanda riigi samaväärsus on läbipaistvam ja asjaomaste kolmandate riikide jaoks paremini prognoositav ning ühtsem kõigi sektorite lõikes. |
| --- | --- |

(34)

Korrapäraste ja hästitoimivate rahvusvaheliste finantsturgude jaoks on vaja, et komisjon teeks kolmandate riikide samaväärsuse otsuste seiret. Iga Euroopa järelevalveasutus peaks tegema nii regulatiivsete ja järelevalvealaste suundumuste kui ka nõuete täitmise tagamise tavade seiret kõnealustes kolmandates riikides. Seda tuleks teha selleks, et kontrollida, kas kriteeriumid, mille põhjal samaväärsuse otsused on tehtud, ja nendega kehtestatud tingimused, on jätkuvalt täidetud. Iga Euroopa järelevalveasutus peaks esitama komisjonile igal aastal seiretegevuse konfidentsiaalse aruande. Selles kontekstis peaks iga Euroopa järelevalveasutus samuti sõlmima võimaluse korral halduskokkuleppeid kolmandate riikide pädevate asutustega, et hankida seireks ja järelevalvetegevuse koordineerimiseks teavet. Selline tõhustatud järelevalvekord peaks tagama, et kolmanda riigi samaväärsus on läbipaistvam ja asjaomaste kolmandate riikide jaoks paremini prognoositav ning ühtsem kõigi sektorite lõikes.

| (35) | Järelevalvenõukogusse kuuluv Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja peaks esindama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu ühist seisukohta ja keskenduma eelkõige finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(35)

Järelevalvenõukogusse kuuluv Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja peaks esindama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu ühist seisukohta ja keskenduma eelkõige finantsstabiilsusele.

| (36) | Tagamaks et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise meetmete asjus tehtavate otsuste aluseks on piisaval tasemel eksperditeadmised, on vaja moodustada Euroopa Pangandusjärelevalve alaline sisekomitee. Nimetatud komiteesse peaksid kuuluma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisele ja nende vastu võitlemisele suunatud õigusaktide järgimise eest vastutavate asutuste ja organite kõrgetasemelised esindajad, kellel on eksperditeadmised ja otsustusõigus finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamise valdkonnas. Komiteesse peaksid kuuluma ka Euroopa järelevalveasutuste kõrgetasemelised esindajad, kellel on eksperditeadmised eri ärimudelitest ja sektori eripärast. Komitee peaks läbi vaatama ja ette valmistama Euroopa Pangandusjärelevalve tehtavaid otsuseid. Selleks et vältida dubleerimist, vahetab see uus komitee välja olemasoleva rahapesu tõkestamise allkomitee, mis loodi Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raames. Euroopa järelevalveasutustel peaks olema võimalik esitada alalise sisekomitee iga otsuse eelnõu kohta kirjalikke märkusi, mida Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu peaks enne oma lõpliku otsuse vastuvõtmist nõuetekohaselt kaaluma. |
| --- | --- |

(36)

Tagamaks et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise meetmete asjus tehtavate otsuste aluseks on piisaval tasemel eksperditeadmised, on vaja moodustada Euroopa Pangandusjärelevalve alaline sisekomitee. Nimetatud komiteesse peaksid kuuluma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisele ja nende vastu võitlemisele suunatud õigusaktide järgimise eest vastutavate asutuste ja organite kõrgetasemelised esindajad, kellel on eksperditeadmised ja otsustusõigus finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamise valdkonnas. Komiteesse peaksid kuuluma ka Euroopa järelevalveasutuste kõrgetasemelised esindajad, kellel on eksperditeadmised eri ärimudelitest ja sektori eripärast. Komitee peaks läbi vaatama ja ette valmistama Euroopa Pangandusjärelevalve tehtavaid otsuseid. Selleks et vältida dubleerimist, vahetab see uus komitee välja olemasoleva rahapesu tõkestamise allkomitee, mis loodi Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raames. Euroopa järelevalveasutustel peaks olema võimalik esitada alalise sisekomitee iga otsuse eelnõu kohta kirjalikke märkusi, mida Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu peaks enne oma lõpliku otsuse vastuvõtmist nõuetekohaselt kaaluma.

| (37) | Kooskõlas eesmärgiga saavutada liidus sidusam ja elujõulisem järelevalvesüsteem rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks ning nende vastu võitlemiseks peaks komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist koostama põhjaliku hinnangu Euroopa Pangandusjärelevalvele käesoleva määruse kohaselt antud konkreetsete rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemisega seotud ülesannete täitmise, toimimise ja mõjususe kohta. Eelkõige peaks hinnang võimalikult suures ulatuses kajastama kogemusi juhtudest, kui Euroopa Pangandusjärelevalve esitab pädevale asutusele taotluse uurida riigisiseste õigusaktide võimalikke rikkumisi finantssektori ettevõtjate poolt sellises ulatuses, milles nende õigusaktidega võetakse üle direktiive või kasutatakse liidu õigusega liikmesriikidele antud valikuvõimalusi; kaaluda asjaomasele finantssektori ettevõtjale selliste õigusrikkumiste eest karistuste määramist või kaaluda kõnealusele ettevõtjale adresseeritud individuaalse otsuse vastuvõtmist, nõudmaks, et ta võtaks kõik vajalikud meetmed, et täita talle riigisisestest õigusnormidest tulenevaid kohustusi sellises ulatuses, milles nende õigusnormidega võetakse üle direktiive või kasutatakse liikmesriikidele liidu õigusega antud valikuvõimalusi. Hinnang peaks samuti kajastama kogemusi, mille puhul Euroopa Pangandusjärelevalve kohaldab riigisiseseid õigusnorme sellises ulatuses, milles nendega võetakse üle direktiive või kasutatakse liidu õigusega liikmesriikidele antud valikuvõimalusi. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle hinnangu direktiivi (EL) 2015/849 artikli 65 kohase aruande raames ning kohasel juhul koos seadusandliku ettepanekuga 11. jaanuariks 2022. Kuni nimetatud hinnangu esitamiseni tuleks Euroopa Pangandusjärelevalvele määruse (EL) nr 1093/2010 artiklis 9b, artikli 17 lõikes 6 ja artikli 19 lõikes 4 antavaid volitusi finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamiseks lugeda ajutiseks lahenduseks sellises ulatuses, milles need võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel tugineda pädevatele asutustele esitatud taotlustes riigisisese õiguse võimalikele rikkumistele või võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel kohaldada riigisisest õigust. |
| --- | --- |

(37)

Kooskõlas eesmärgiga saavutada liidus sidusam ja elujõulisem järelevalvesüsteem rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks ning nende vastu võitlemiseks peaks komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist koostama põhjaliku hinnangu Euroopa Pangandusjärelevalvele käesoleva määruse kohaselt antud konkreetsete rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemisega seotud ülesannete täitmise, toimimise ja mõjususe kohta. Eelkõige peaks hinnang võimalikult suures ulatuses kajastama kogemusi juhtudest, kui Euroopa Pangandusjärelevalve esitab pädevale asutusele taotluse uurida riigisiseste õigusaktide võimalikke rikkumisi finantssektori ettevõtjate poolt sellises ulatuses, milles nende õigusaktidega võetakse üle direktiive või kasutatakse liidu õigusega liikmesriikidele antud valikuvõimalusi; kaaluda asjaomasele finantssektori ettevõtjale selliste õigusrikkumiste eest karistuste määramist või kaaluda kõnealusele ettevõtjale adresseeritud individuaalse otsuse vastuvõtmist, nõudmaks, et ta võtaks kõik vajalikud meetmed, et täita talle riigisisestest õigusnormidest tulenevaid kohustusi sellises ulatuses, milles nende õigusnormidega võetakse üle direktiive või kasutatakse liikmesriikidele liidu õigusega antud valikuvõimalusi. Hinnang peaks samuti kajastama kogemusi, mille puhul Euroopa Pangandusjärelevalve kohaldab riigisiseseid õigusnorme sellises ulatuses, milles nendega võetakse üle direktiive või kasutatakse liidu õigusega liikmesriikidele antud valikuvõimalusi. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle hinnangu direktiivi (EL) 2015/849 artikli 65 kohase aruande raames ning kohasel juhul koos seadusandliku ettepanekuga 11. jaanuariks 2022. Kuni nimetatud hinnangu esitamiseni tuleks Euroopa Pangandusjärelevalvele määruse (EL) nr 1093/2010 artiklis 9b, artikli 17 lõikes 6 ja artikli 19 lõikes 4 antavaid volitusi finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamiseks lugeda ajutiseks lahenduseks sellises ulatuses, milles need võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel tugineda pädevatele asutustele esitatud taotlustes riigisisese õiguse võimalikele rikkumistele või võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel kohaldada riigisisest õigust.

| (38) | Euroopa järelevalveasutuste tegevuse konfidentsiaalsuse säilitamiseks tuleks ametisaladuse hoidmise nõuet kohaldada ka iga isiku suhtes, kes osutab asjaomase Euroopa järelevalveasutuse ülesannetega seoses otseselt või kaudselt, alaliselt või ajutiselt mis tahes teenust. |
| --- | --- |

(38)

Euroopa järelevalveasutuste tegevuse konfidentsiaalsuse säilitamiseks tuleks ametisaladuse hoidmise nõuet kohaldada ka iga isiku suhtes, kes osutab asjaomase Euroopa järelevalveasutuse ülesannetega seoses otseselt või kaudselt, alaliselt või ajutiselt mis tahes teenust.

| (39) | Asutamismääruste ning valdkondlike seadusandlike aktide kohaselt peavad Euroopa järelevalveasutused tegutsema selliste tõhusate halduskokkulepete sõlmimise nimel, mis käsitlevad teabe vahetamist kolmandate riikide järelevalveasutustega. Vajadus tõhusa koostöö ja teabevahetuse järele muutub veelgi olulisemaks seetõttu, et käesoleva muutmismääruse kohaselt saavad mõned Euroopa järelevalveasutused laiaulatuslikke lisaülesandeid seoses ELi-väliste üksuste ja tegevuse järelevalvega. Euroopa järelevalveasutused peavad isikuandmete töötlemisel, sealhulgas selliste andmete edastamisel väljapoole liitu järgima määruse (EL) 2018/1725 nõudeid. Kui ei ole tehtud kaitse piisavuse otsust või kehtestatud asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis on ette nähtud näiteks halduskokkulepetes määruse (EL) 2018/1725 artikli 48 lõike 3 punkti b tähenduses, võivad Euroopa järelevalveasutused vahetada kolmandate riikide asutustega isikuandmeid vastavalt nimetatud määruse artikli 50 lõike 1 punktis d sätestatud avaliku huviga seotud erandile ja selle tingimuste kohaselt, mida eelkõige kohaldatakse eri riikide finantsjärelevalveasutuste vahelise teabevahetuse suhtes. |
| --- | --- |

(39)

Asutamismääruste ning valdkondlike seadusandlike aktide kohaselt peavad Euroopa järelevalveasutused tegutsema selliste tõhusate halduskokkulepete sõlmimise nimel, mis käsitlevad teabe vahetamist kolmandate riikide järelevalveasutustega. Vajadus tõhusa koostöö ja teabevahetuse järele muutub veelgi olulisemaks seetõttu, et käesoleva muutmismääruse kohaselt saavad mõned Euroopa järelevalveasutused laiaulatuslikke lisaülesandeid seoses ELi-väliste üksuste ja tegevuse järelevalvega. Euroopa järelevalveasutused peavad isikuandmete töötlemisel, sealhulgas selliste andmete edastamisel väljapoole liitu järgima määruse (EL) 2018/1725 nõudeid. Kui ei ole tehtud kaitse piisavuse otsust või kehtestatud asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis on ette nähtud näiteks halduskokkulepetes määruse (EL) 2018/1725 artikli 48 lõike 3 punkti b tähenduses, võivad Euroopa järelevalveasutused vahetada kolmandate riikide asutustega isikuandmeid vastavalt nimetatud määruse artikli 50 lõike 1 punktis d sätestatud avaliku huviga seotud erandile ja selle tingimuste kohaselt, mida eelkõige kohaldatakse eri riikide finantsjärelevalveasutuste vahelise teabevahetuse suhtes.

| (40) | Euroopa järelevalveasutuste asutamismäärustes on ette nähtud, et Euroopa järelevalveasutused peaksid koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga algatama ja koordineerima kogu liitu hõlmavaid stressiteste, mida tehakse selleks, et hinnata finantsasutuste või finantsturu osaliste vastupanuvõimet ebasoodsate turusuundumuste korral. Samuti peaksid Euroopa järelevalveasutused tagama, et selliste testide tegemisel kohaldatakse liikmesriikide tasandil võimalikult ühtset metoodikat. Samuti tuleks kõigi Euroopa järelevalveasutuste puhul täpsustada, et ametisaladuse hoidmise kohustus ei tohiks pädevaid asutusi takistada edastamast stressitestide tulemusi Euroopa järelevalveasutustele avaldamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Euroopa järelevalveasutuste asutamismäärustes on ette nähtud, et Euroopa järelevalveasutused peaksid koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga algatama ja koordineerima kogu liitu hõlmavaid stressiteste, mida tehakse selleks, et hinnata finantsasutuste või finantsturu osaliste vastupanuvõimet ebasoodsate turusuundumuste korral. Samuti peaksid Euroopa järelevalveasutused tagama, et selliste testide tegemisel kohaldatakse liikmesriikide tasandil võimalikult ühtset metoodikat. Samuti tuleks kõigi Euroopa järelevalveasutuste puhul täpsustada, et ametisaladuse hoidmise kohustus ei tohiks pädevaid asutusi takistada edastamast stressitestide tulemusi Euroopa järelevalveasutustele avaldamiseks.

| (41) | Selleks et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (10) tagada ühtsus sisemudelite järelevalve ja heakskiitmise valdkonnas, peaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel olema võimalik taotluse korral aidata pädevatel asutustel jõuda otsusele sisemudelite heakskiitmise osas. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (10) tagada ühtsus sisemudelite järelevalve ja heakskiitmise valdkonnas, peaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel olema võimalik taotluse korral aidata pädevatel asutustel jõuda otsusele sisemudelite heakskiitmise osas.

| (42) | Selleks et Euroopa järelevalveasutused saaksid täita tarbijakaitsega seotud ülesandeid, peaks neil olema õigus kohaldatavuse korral koordineerida pädevate asutuste kontrollostude tegemist. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et Euroopa järelevalveasutused saaksid täita tarbijakaitsega seotud ülesandeid, peaks neil olema õigus kohaldatavuse korral koordineerida pädevate asutuste kontrollostude tegemist.

| (43) | Euroopa järelevalveasutuste suutlikkus peaks olema vahendite ja töötajate poolest nõuetekohane ja piisav, et aidata käesoleva määruse kohaselt nende vastava pädevuse piires mõjusalt kaasa järjepidevale, tõhusale ja mõjusale finantsjärelevalvele. Euroopa järelevalveasutustele antud lisapädevuse ja suurema töökoormusega peaksid kaasnema piisavad inimressursid ja rahalised vahendid. |
| --- | --- |

(43)

Euroopa järelevalveasutuste suutlikkus peaks olema vahendite ja töötajate poolest nõuetekohane ja piisav, et aidata käesoleva määruse kohaselt nende vastava pädevuse piires mõjusalt kaasa järjepidevale, tõhusale ja mõjusale finantsjärelevalvele. Euroopa järelevalveasutustele antud lisapädevuse ja suurema töökoormusega peaksid kaasnema piisavad inimressursid ja rahalised vahendid.

| (44) | Olenevalt otsese järelevalve ulatuse arengust võib osutuda vajalikuks, et Euroopa järelevalveasutuste otsese järelevalve all olevad finantsasutused või finantsturu osalised teeksid asjaomase Euroopa järelevalveasutuse prognoositud kuludest lähtuvalt lisamakseid. |
| --- | --- |

(44)

Olenevalt otsese järelevalve ulatuse arengust võib osutuda vajalikuks, et Euroopa järelevalveasutuste otsese järelevalve all olevad finantsasutused või finantsturu osalised teeksid asjaomase Euroopa järelevalveasutuse prognoositud kuludest lähtuvalt lisamakseid.

| (45) | Kauplemisandmete kvaliteedi, vormingu, usaldusväärsuse ja kulude ebaühtsus mõjutab negatiivselt läbipaistvust, investorite kaitset ja turu tõhusust. Selleks et edendada kauplemisandmete jälgimist ja taasesitamist, parandada nende ühtsust ja kvaliteeti ning nende kättesaadavust ja nendele juurdepääsu mõistliku hinnaga kogu liidus asjaomaste kauplemiskohtade jaoks, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (11) kehtestatud uus õigusraamistik, millega reguleeritakse aruandlusteenuseid, sealhulgas aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmist ja nende järelevalvet. |
| --- | --- |

(45)

Kauplemisandmete kvaliteedi, vormingu, usaldusväärsuse ja kulude ebaühtsus mõjutab negatiivselt läbipaistvust, investorite kaitset ja turu tõhusust. Selleks et edendada kauplemisandmete jälgimist ja taasesitamist, parandada nende ühtsust ja kvaliteeti ning nende kättesaadavust ja nendele juurdepääsu mõistliku hinnaga kogu liidus asjaomaste kauplemiskohtade jaoks, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (11) kehtestatud uus õigusraamistik, millega reguleeritakse aruandlusteenuseid, sealhulgas aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmist ja nende järelevalvet.

| (46) | Kauplemisandmete endi kvaliteet ning nende töötlemise ja pakkumise kvaliteet, sealhulgas piiriülese andmetöötluse ja andmepakkumise kvaliteet on esmatähtis, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (12) peamine eesmärk, milleks on finantsturgude läbipaistvuse suurendamine. Põhiandmeteenuste pakkumine on seega äärmiselt oluline nii kasutajatele liidu finantsturgudel toimuvast kauplemisest soovitud ülevaate saamiseks kui ka pädevatele asutustele tehingute kohta täpse ja ülevaatliku teabe hankimiseks. |
| --- | --- |

(46)

Kauplemisandmete endi kvaliteet ning nende töötlemise ja pakkumise kvaliteet, sealhulgas piiriülese andmetöötluse ja andmepakkumise kvaliteet on esmatähtis, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (12) peamine eesmärk, milleks on finantsturgude läbipaistvuse suurendamine. Põhiandmeteenuste pakkumine on seega äärmiselt oluline nii kasutajatele liidu finantsturgudel toimuvast kauplemisest soovitud ülevaate saamiseks kui ka pädevatele asutustele tehingute kohta täpse ja ülevaatliku teabe hankimiseks.

| (47) | Lisaks on kauplemisandmed määrusest (EL) nr 600/2014 tulenevate nõuete täitmise tagamiseks järjest olulisemad. Võttes arvesse andmetöötluse piiriülest mõõdet, andmete kvaliteeti ja vajadust saavutada mastaabisääst ning selleks, et vältida nii andmete kvaliteedi kui ka aruandlusteenuste pakkujate ülesannete võimalike erinevuste negatiivset mõju, on kasulik ja põhjendatud anda aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmise ja nende üle järelevalve tegemise õigused pädevatelt asutustelt üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, välja arvatud erandi saanute puhul, ning määrata kõnealused õigused kindlaks määruses (EL) nr 600/2014, võimaldades samal ajal saada võimalikult palju kasu andmetega seotud pädevuse koondamisest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvesse. |
| --- | --- |

(47)

Lisaks on kauplemisandmed määrusest (EL) nr 600/2014 tulenevate nõuete täitmise tagamiseks järjest olulisemad. Võttes arvesse andmetöötluse piiriülest mõõdet, andmete kvaliteeti ja vajadust saavutada mastaabisääst ning selleks, et vältida nii andmete kvaliteedi kui ka aruandlusteenuste pakkujate ülesannete võimalike erinevuste negatiivset mõju, on kasulik ja põhjendatud anda aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmise ja nende üle järelevalve tegemise õigused pädevatelt asutustelt üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, välja arvatud erandi saanute puhul, ning määrata kõnealused õigused kindlaks määruses (EL) nr 600/2014, võimaldades samal ajal saada võimalikult palju kasu andmetega seotud pädevuse koondamisest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvesse.

| (48) | Jaeinvestoreid tuleks asjakohaselt teavitada võimalikest riskidest, kui nad otsustavad investeerida finantsinstrumenti. Liidu õigusraamistiku eesmärk on vähendada ebasobivate toodete müügi riski, st riski, et jaeinvestoritele müüakse finantstooteid, mis ei vasta nende vajadustele ega ootustele. Selleks on direktiiviga 2014/65/EL ja määrusega (EL) nr 600/2014 tugevdatud organisatsioonilisi ja äritegevuse nõudeid, tagamaks, et investeerimisühingud tegutsevad oma klientide parimates huvides. Kõnealused nõuded hõlmavad riskide suuremat avalikustamist klientidele, soovitatavate toodete sobivuse paremat hindamist, samuti kohustust turustada finantsinstrumente kindlaks määratud sihtturul, võttes arvesse selliseid tegureid nagu emitentide maksevõime. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks täielikult kasutama kõiki oma õigusi, et tagada järelevalvealane ühtsus ja toetada liikmesriikide ametiasutusi heal tasemel investorite kaitse ja finantstoodetega seotud riskide tulemusliku jälgimise tagamisel. |
| --- | --- |

(48)

Jaeinvestoreid tuleks asjakohaselt teavitada võimalikest riskidest, kui nad otsustavad investeerida finantsinstrumenti. Liidu õigusraamistiku eesmärk on vähendada ebasobivate toodete müügi riski, st riski, et jaeinvestoritele müüakse finantstooteid, mis ei vasta nende vajadustele ega ootustele. Selleks on direktiiviga 2014/65/EL ja määrusega (EL) nr 600/2014 tugevdatud organisatsioonilisi ja äritegevuse nõudeid, tagamaks, et investeerimisühingud tegutsevad oma klientide parimates huvides. Kõnealused nõuded hõlmavad riskide suuremat avalikustamist klientidele, soovitatavate toodete sobivuse paremat hindamist, samuti kohustust turustada finantsinstrumente kindlaks määratud sihtturul, võttes arvesse selliseid tegureid nagu emitentide maksevõime. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks täielikult kasutama kõiki oma õigusi, et tagada järelevalvealane ühtsus ja toetada liikmesriikide ametiasutusi heal tasemel investorite kaitse ja finantstoodetega seotud riskide tulemusliku jälgimise tagamisel.

| (49) | Kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse ning kohustusliku kauplemiskoha korra nõuete arvutamiseks, samuti võrdlusandmete tarbeks vastavalt määrusele (EL) nr 600/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 596/2014, (13) tuleb tagada andmete tõhus ja tulemuslik esitamine, koondamine, analüüs ja avaldamine. Seepärast tuleks pädevate asutuste kõrval anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele õigus koguda andmeid otse turuosalistelt kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuete puhul, samuti anda tegevuslubasid aruandlusteenuste pakkujatele ja teha nende üle järelevalvet. |
| --- | --- |

(49)

Kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse ning kohustusliku kauplemiskoha korra nõuete arvutamiseks, samuti võrdlusandmete tarbeks vastavalt määrusele (EL) nr 600/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 596/2014, (13) tuleb tagada andmete tõhus ja tulemuslik esitamine, koondamine, analüüs ja avaldamine. Seepärast tuleks pädevate asutuste kõrval anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele õigus koguda andmeid otse turuosalistelt kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuete puhul, samuti anda tegevuslubasid aruandlusteenuste pakkujatele ja teha nende üle järelevalvet.

| (50) | Kõnealuste õiguste andmine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tagab keskse tegevuslubade andmise ja järelevalve, mis aitaks ära hoida praegust olukorda, kus paljud kauplemiskohad, kliendi korralduste süsteemsed täitjad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad peavad esitama andmed mitmele pädevale asutusele, kes alles seejärel esitavad need andmed Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Selline keskselt hallatav süsteem peaks tooma turuosalistele suurt kasu andmete suurema läbipaistvuse, investorite parema kaitse ja turu suurema tõhususe seisukohast. |
| --- | --- |

(50)

Kõnealuste õiguste andmine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tagab keskse tegevuslubade andmise ja järelevalve, mis aitaks ära hoida praegust olukorda, kus paljud kauplemiskohad, kliendi korralduste süsteemsed täitjad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad peavad esitama andmed mitmele pädevale asutusele, kes alles seejärel esitavad need andmed Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Selline keskselt hallatav süsteem peaks tooma turuosalistele suurt kasu andmete suurema läbipaistvuse, investorite parema kaitse ja turu suurema tõhususe seisukohast.

| (51) | Andmete kogumise õiguse andmine ning tegevuslubade andmise ja järelevalve õiguse andmine pädevatelt asutustelt üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele on esmatähtis ka muude ülesannete jaoks, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve täidab määruse (EL) nr 600/2014 alusel, nagu turuseire ning ajutise sekkumise õigused. |
| --- | --- |

(51)

Andmete kogumise õiguse andmine ning tegevuslubade andmise ja järelevalve õiguse andmine pädevatelt asutustelt üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele on esmatähtis ka muude ülesannete jaoks, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve täidab määruse (EL) nr 600/2014 alusel, nagu turuseire ning ajutise sekkumise õigused.

| (52) | Oma järelevalvevolituste tulemuslikuks kasutamiseks andmete töötlemise ja pakkumise valdkonnas peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel olema võimalik korraldada uurimisi ja teha kohapealseid kontrolle. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik määrata trahve või sunniraha, et sundida aruandlusteenuste pakkujaid lõpetama rikkumine, esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõutav täielik ja õige teave või nõustuma nende uurimise või kohapealse kontrolliga, ja kehtestada halduskaristusi või võtta muid haldusmeetmeid, kui nad leiavad, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkunud määrust (EL) nr 600/2014. |
| --- | --- |

(52)

Oma järelevalvevolituste tulemuslikuks kasutamiseks andmete töötlemise ja pakkumise valdkonnas peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel olema võimalik korraldada uurimisi ja teha kohapealseid kontrolle. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik määrata trahve või sunniraha, et sundida aruandlusteenuste pakkujaid lõpetama rikkumine, esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõutav täielik ja õige teave või nõustuma nende uurimise või kohapealse kontrolliga, ja kehtestada halduskaristusi või võtta muid haldusmeetmeid, kui nad leiavad, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkunud määrust (EL) nr 600/2014.

| (53) | Kriitilise tähtsusega võrdlusalustel põhinevad finantstooted on kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Seepärast on kõnealused võrdlusalused finantsturgude toimimise ja liidu finantsstabiilsuse seisukohast kriitilise tähtsusega. Seepärast tuleks kriitilise tähtsusega võrdlusaluse järelevalve puhul jälgida võimalikku mõju terviklikult mitte üksnes liikmesriigis, kus asub haldur, ja liikmesriikides, kus asuvad võrdlusaluste sisendandmete esitajad, vaid kogu liidus. Seega on asjakohane, et teatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste järelevalvet liidu tasandil teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve. Ülesannete dubleerimise vältimiseks peaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite üle, sealhulgas mis tahes mittekriitiliste võrdlusaluste üle, mida nad võivad hallata, tegema järelevalvet üksnes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve. |
| --- | --- |

(53)

Kriitilise tähtsusega võrdlusalustel põhinevad finantstooted on kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Seepärast on kõnealused võrdlusalused finantsturgude toimimise ja liidu finantsstabiilsuse seisukohast kriitilise tähtsusega. Seepärast tuleks kriitilise tähtsusega võrdlusaluse järelevalve puhul jälgida võimalikku mõju terviklikult mitte üksnes liikmesriigis, kus asub haldur, ja liikmesriikides, kus asuvad võrdlusaluste sisendandmete esitajad, vaid kogu liidus. Seega on asjakohane, et teatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste järelevalvet liidu tasandil teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve. Ülesannete dubleerimise vältimiseks peaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite üle, sealhulgas mis tahes mittekriitiliste võrdlusaluste üle, mida nad võivad hallata, tegema järelevalvet üksnes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve.

| (54) | Kuna kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite ja sisendandmete esitajate suhtes kohaldatakse rangemaid nõudeid kui muude võrdlusaluste haldurite ja sisendandmete esitajate suhtes, peaks võrdlusaluse määrama kriitilise võrdlusalusena komisjon või kui seda nõuab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning selle peaks kodifitseerima komisjon. Kuna liikmesriikide pädevatel asutustel on parim juurdepääs nende järelevalve all olevate võrdlusalustega seotud andmetele ja teabele, peaksid nad teavitama komisjoni või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet võrdlusalustest, mis nende arvates vastavad kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(54)

Kuna kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite ja sisendandmete esitajate suhtes kohaldatakse rangemaid nõudeid kui muude võrdlusaluste haldurite ja sisendandmete esitajate suhtes, peaks võrdlusaluse määrama kriitilise võrdlusalusena komisjon või kui seda nõuab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning selle peaks kodifitseerima komisjon. Kuna liikmesriikide pädevatel asutustel on parim juurdepääs nende järelevalve all olevate võrdlusalustega seotud andmetele ja teabele, peaksid nad teavitama komisjoni või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet võrdlusalustest, mis nende arvates vastavad kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kriteeriumidele.

| (55) | Menetlus viiteliikmesriigi kindlaksmääramiseks võrdlusaluse haldurite puhul, kes asuvad kolmandates riikides ja kes taotlevad tunnustamist liidus, on koormav ja aeganõudev nii taotlejate kui ka liikmesriikide pädevate asutuste jaoks. Taotlejad võivad üritada kõnealust kindlaksmääramist mõjutada järelevalvealase arbitraaži eesmärgil. Kõnealused võrdlusaluse haldurid võivad strateegiliselt valida oma seadusliku esindaja liikmesriigis, kus nende arvates on järelevalve kõige leebem. Ühtne arusaam, mille puhul on kolmandate riikide võrdlusaluste tunnustamisel pädevaks asutuseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, hoiab ära need riskid ja kulud, mis kaasnevad viiteliikmesriigi kindlaksmääramisega ja hilisema järelevalvega. Kolmandate riikide tunnustatud võrdlusaluste haldurite pädeva asutusena oleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kolmandate riikide pädevate asutuste suhtluspartner liidus, mis muudab piiriülese koostöö tõhusamaks ja tulemuslikumaks. |
| --- | --- |

(55)

Menetlus viiteliikmesriigi kindlaksmääramiseks võrdlusaluse haldurite puhul, kes asuvad kolmandates riikides ja kes taotlevad tunnustamist liidus, on koormav ja aeganõudev nii taotlejate kui ka liikmesriikide pädevate asutuste jaoks. Taotlejad võivad üritada kõnealust kindlaksmääramist mõjutada järelevalvealase arbitraaži eesmärgil. Kõnealused võrdlusaluse haldurid võivad strateegiliselt valida oma seadusliku esindaja liikmesriigis, kus nende arvates on järelevalve kõige leebem. Ühtne arusaam, mille puhul on kolmandate riikide võrdlusaluste tunnustamisel pädevaks asutuseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, hoiab ära need riskid ja kulud, mis kaasnevad viiteliikmesriigi kindlaksmääramisega ja hilisema järelevalvega. Kolmandate riikide tunnustatud võrdlusaluste haldurite pädeva asutusena oleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kolmandate riikide pädevate asutuste suhtluspartner liidus, mis muudab piiriülese koostöö tõhusamaks ja tulemuslikumaks.

| (56) | Paljud, kui mitte kõik võrdlusaluste haldurid on pangad või finantsteenuseid osutavad äriühingud, kes haldavad klientide raha. Selleks, et mitte õõnestada liidu võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu, peaks samaväärsuskorra alusel järelevalveasutusega sõlmitava koostöökokkuleppe sõlmimise eeltingimus olema see, et järelevalveasutuse asukohariik ei kuulu selliste jurisdiktsioonide loetellu, kelle riigisiseses rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases korras on strateegilisi puudusi, mis märkimisväärselt ohustaksid liidu finantssüsteemi. |
| --- | --- |

(56)

Paljud, kui mitte kõik võrdlusaluste haldurid on pangad või finantsteenuseid osutavad äriühingud, kes haldavad klientide raha. Selleks, et mitte õõnestada liidu võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu, peaks samaväärsuskorra alusel järelevalveasutusega sõlmitava koostöökokkuleppe sõlmimise eeltingimus olema see, et järelevalveasutuse asukohariik ei kuulu selliste jurisdiktsioonide loetellu, kelle riigisiseses rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases korras on strateegilisi puudusi, mis märkimisväärselt ohustaksid liidu finantssüsteemi.

| (57) | Peaaegu kõik võrdlusalused on kajastatud finantstoodetes, mis on kättesaadavad mitmes liikmesriigis, kui mitte kogu liidus. Et avastada riske, mis on seotud selliste võrdlusalustega, mis ei pruugi enam olla usaldusväärsed või kajastada tegelikku turu- või majandusolukorda, mida nad peaksid mõõtma, peaksid pädevad asutused, sealhulgas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, tegema koostööd ja vajaduse korral aitama üksteist. |
| --- | --- |

(57)

Peaaegu kõik võrdlusalused on kajastatud finantstoodetes, mis on kättesaadavad mitmes liikmesriigis, kui mitte kogu liidus. Et avastada riske, mis on seotud selliste võrdlusalustega, mis ei pruugi enam olla usaldusväärsed või kajastada tegelikku turu- või majandusolukorda, mida nad peaksid mõõtma, peaksid pädevad asutused, sealhulgas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, tegema koostööd ja vajaduse korral aitama üksteist.

| (58) | Asjakohane on ette näha mõistlik ajavahemik, et võtta vastu delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid, et Euroopa järelevalveasutused ja muud asjaomased isikud saaksid kohaldada käesolevas määruses sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(58)

Asjakohane on ette näha mõistlik ajavahemik, et võtta vastu delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid, et Euroopa järelevalveasutused ja muud asjaomased isikud saaksid kohaldada käesolevas määruses sätestatud nõudeid.

| (59) | Seepärast tuleks määruseid (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010, (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 600/2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/847 (15) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(59)

Seepärast tuleks määruseid (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010, (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 600/2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/847 (15) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1093/2010 muutmine

Määrust (EL) nr 1093/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste seadusandlike aktide kohaldamisala piires: direktiiv 2002/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/48/EÜ (*1), direktiiv 2009/110/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (*2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL (*3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/49/EL (*4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/92/EL (*5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (*6) asjakohased osad sellises ulatuses, mil neid kohaldatakse krediidi- ja finantsasutuste ning nende üle järelevalvet tegevate pädevate asutuste suhtes, ning direktiivi 2002/65/EÜ asjakohased osad, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel seadusandlikel aktidel, ning kõik hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Pangandusjärelevalvele ülesandeid. Ühtlasi tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (*7).
  Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb ka talle käesoleva määrusega antud volituste piires ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/847 (*9) kohaldamisalas selles ulatuses, milles kõnealust direktiivi ja määrust kohaldatakse finantssektori ettevõtjate ja nende üle järelevalvet tegevate pädevate asutuste suhtes. Sel otstarbel täidab Euroopa Pangandusjärelevalve ainult neid ülesandeid, mis on talle antud mis tahes õiguslikult siduva liidu õigusaktiga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (*10) asutatud Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (*11) asutatud Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve). Neid ülesandeid täites konsulteerib Euroopa Pangandusjärelevalve nende Euroopa järelevalveasutustega ja teavitab neid oma tegevusest, mis on seotud määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsasutuste või määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsturu osalistega.


  3.   Euroopa Pangandusjärelevalve tegevus hõlmab krediidiasutuste, finantskonglomeraatide, investeerimisühingute, makseasutuste ja e-raha asutuste tegevusvaldkondi küsimustes, mida lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid otseselt ei hõlma, sealhulgas äriühingu üldjuhtimine, auditeerimine ja finantsaruandlusega seotud küsimused, võttes arvesse kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist, eeldusel et tegevus on vajalik selleks, et tagada kõnealuste seadusandlike aktide tõhus ja ühetaoline kohaldamine.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66)."


  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1)."


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)."


  (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149)."


  (*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (ELT L 257, 28.8.2014, lk 214)."


  (*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35)."


  (*7)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63)."


  (*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73
  "


  (*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1)."


  (*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48)."


  (*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).“;" |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste seadusandlike aktide kohaldamisala piires: direktiiv 2002/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/48/EÜ (*1), direktiiv 2009/110/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (*2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL (*3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/49/EL (*4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/92/EL (*5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (*6) asjakohased osad sellises ulatuses, mil neid kohaldatakse krediidi- ja finantsasutuste ning nende üle järelevalvet tegevate pädevate asutuste suhtes, ning direktiivi 2002/65/EÜ asjakohased osad, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel seadusandlikel aktidel, ning kõik hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Pangandusjärelevalvele ülesandeid. Ühtlasi tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (*7).

Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb ka talle käesoleva määrusega antud volituste piires ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/847 (*9) kohaldamisalas selles ulatuses, milles kõnealust direktiivi ja määrust kohaldatakse finantssektori ettevõtjate ja nende üle järelevalvet tegevate pädevate asutuste suhtes. Sel otstarbel täidab Euroopa Pangandusjärelevalve ainult neid ülesandeid, mis on talle antud mis tahes õiguslikult siduva liidu õigusaktiga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (*10) asutatud Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (*11) asutatud Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve). Neid ülesandeid täites konsulteerib Euroopa Pangandusjärelevalve nende Euroopa järelevalveasutustega ja teavitab neid oma tegevusest, mis on seotud määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsasutuste või määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsturu osalistega.

3.   Euroopa Pangandusjärelevalve tegevus hõlmab krediidiasutuste, finantskonglomeraatide, investeerimisühingute, makseasutuste ja e-raha asutuste tegevusvaldkondi küsimustes, mida lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid otseselt ei hõlma, sealhulgas äriühingu üldjuhtimine, auditeerimine ja finantsaruandlusega seotud küsimused, võttes arvesse kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist, eeldusel et tegevus on vajalik selleks, et tagada kõnealuste seadusandlike aktide tõhus ja ühetaoline kohaldamine.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)."

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149)."

*4

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (ELT L 257, 28.8.2014, lk 214)."

*5

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35)."

*6

(*7)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63)."

*7

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73
  "

*8

(*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1)."

*9

(*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48)."

*10

(*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).“;"

*11

| b) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  — | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:


  „5.   Euroopa Pangandusjärelevalve eesmärk on kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning selle tõhusust liidu majanduse, kodanike ja ettevõtjate huvides. Euroopa Pangandusjärelevalve aitab oma pädevuse piires:“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

—

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„5.   Euroopa Pangandusjärelevalve eesmärk on kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning selle tõhusust liidu majanduse, kodanike ja ettevõtjate huvides. Euroopa Pangandusjärelevalve aitab oma pädevuse piires:“;

| — | punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve; |
| --- | --- | --- |

—

punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve;

| f) | tugevdada kliendi- ja tarbijakaitset;“; |
| --- | --- |

f)

tugevdada kliendi- ja tarbijakaitset;“;

| — | lisatakse järgmised punktid:






  „g) | tugevdada järelevalvealast ühtsustamist siseturul; |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse järgmised punktid:

„g)

tugevdada järelevalvealast ühtsustamist siseturul;

| h) | tõkestada rahandussüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil.“; |
| --- | --- |

h)

tõkestada rahandussüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil.“;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Selleks aitab Euroopa Pangandusjärelevalve tagada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud õigusaktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, edendab järelevalvealast ühtsustamist ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kooskõlas artikliga 16a.“; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks aitab Euroopa Pangandusjärelevalve tagada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud õigusaktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, edendab järelevalvealast ühtsustamist ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kooskõlas artikliga 16a.“;

| iii) | neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb oma ülesannete täitmisel sõltumatult, objektiivselt ning mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil liidu kui terviku huve silmas pidades ning, kus iganes kohane, proportsionaalsuse põhimõtet järgides. Euroopa Pangandusjärelevalve võtab vastutuse, tegutseb usaldusväärselt ja tagab, et kõiki sidusrühmi koheldakse õiglaselt.“; |
| --- | --- |

iii)

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb oma ülesannete täitmisel sõltumatult, objektiivselt ning mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil liidu kui terviku huve silmas pidades ning, kus iganes kohane, proportsionaalsuse põhimõtet järgides. Euroopa Pangandusjärelevalve võtab vastutuse, tegutseb usaldusväärselt ja tagab, et kõiki sidusrühmi koheldakse õiglaselt.“;

| iv) | lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse ja meetmete, eelkõige suuniste, soovituste, arvamuste, küsimuste ja vastuste, regulatiivsete ja rakenduslike standardite eelnõude sisu ja vormi puhul tuleb täiel määral järgida käesoleva määruse ja lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaldatavaid norme. Selles ulatuses, milles see on nende normide alusel lubatud ja asjakohane, võetakse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse ja meetmete puhul kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega nõuetekohaselt arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusest ja meetmetest mõjutatud finantsasutuse, muu ettevõtja või isiku või muust finantstegevusest tulenevate riskide laadi, ulatust ja keerukust.“; |
| --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse ja meetmete, eelkõige suuniste, soovituste, arvamuste, küsimuste ja vastuste, regulatiivsete ja rakenduslike standardite eelnõude sisu ja vormi puhul tuleb täiel määral järgida käesoleva määruse ja lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaldatavaid norme. Selles ulatuses, milles see on nende normide alusel lubatud ja asjakohane, võetakse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse ja meetmete puhul kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega nõuetekohaselt arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusest ja meetmetest mõjutatud finantsasutuse, muu ettevõtja või isiku või muust finantstegevusest tulenevate riskide laadi, ulatust ja keerukust.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Euroopa Pangandusjärelevalve moodustab oma lahutamatu osana komitee, mis nõustab Euroopa Pangandusjärelevalvet, kuidas tuleks tegevuse ja meetmete puhul täies kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega võtta arvesse sektori eripära, mis tuleneb finantsasutuste ja turgude riskide laadist, ulatusest ja keerukusest, ärimudelitest ja tavadest ning finantsasutuste ja turgude suurusest määral, mil need tegurid on asjakohased käsitletavate normide alusel.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Euroopa Pangandusjärelevalve moodustab oma lahutamatu osana komitee, mis nõustab Euroopa Pangandusjärelevalvet, kuidas tuleks tegevuse ja meetmete puhul täies kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega võtta arvesse sektori eripära, mis tuleneb finantsasutuste ja turgude riskide laadist, ulatusest ja keerukusest, ärimudelitest ja tavadest ning finantsasutuste ja turgude suurusest määral, mil need tegurid on asjakohased käsitletavate normide alusel.“

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Pangandusjärelevalve kuulub Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi. Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi peamine eesmärk on kindlustada finantssektori suhtes kohaldatavate õigusnormide nõuetekohane rakendamine, finantsstabiilsuse säilitamine, finantssüsteemi kui terviku suhtes usalduse tagamine ning finantsteenuste klientide ja tarbijate mõjus ja piisav kaitse.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Pangandusjärelevalve kuulub Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi. Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi peamine eesmärk on kindlustada finantssektori suhtes kohaldatavate õigusnormide nõuetekohane rakendamine, finantsstabiilsuse säilitamine, finantssüsteemi kui terviku suhtes usalduse tagamine ning finantsteenuste klientide ja tarbijate mõjus ja piisav kaitse.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele rajaneb Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmete koostöö usaldusel ja täielikul vastastikusel austusel, tagades eelkõige asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise liikmete vahel ning Euroopa Pangandusjärelevalvelt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele rajaneb Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmete koostöö usaldusel ja täielikul vastastikusel austusel, tagades eelkõige asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise liikmete vahel ning Euroopa Pangandusjärelevalvelt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.“;

| c) | lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:
  „Ilma, et see piiraks liikmesriikide pädevust, hõlmavad käesoleva määruse viited järelevalvele kõigi pädevate asutuste kogu asjakohast tegevust, mis toimub artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaselt.“ |
| --- | --- |

c)

lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:

„Ilma, et see piiraks liikmesriikide pädevust, hõlmavad käesoleva määruse viited järelevalvele kõigi pädevate asutuste kogu asjakohast tegevust, mis toimub artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaselt.“

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Asutuste aruandekohustus

  1.   Artikli 2 lõike 2 punktides a–d osutatud asutused annavad oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Keskpank annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud järelevalveülesannete täitmisest kooskõlas nimetatud määrusega.


  2.   ELi toimimise lepingu artikli 226 kohaselt teeb Euroopa Pangandusjärelevalve Euroopa Parlamendiga täielikku koostööd selle artikli alusel korraldatavate uurimiste puhul.


  3.   Järelevalvenõukogu võtab vastu aastaaruande Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse, sealhulgas eesistuja tööülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.


  4.   Euroopa Parlamendi taotluse korral osaleb eesistuja Euroopa Parlamendis kuulamisel, kus käsitletakse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse tulemusi. Kuulamine toimub vähemalt kord aastas. Eesistuja esineb avaldusega Euroopa Parlamendi ees ning vastab selle liikmete kõikidele küsimustele iga kord, kui seda palutakse.


  5.   Kui Euroopa Parlament seda nõuab, esitab eesistuja vähemalt 15 päeva enne lõikes 4 osutatud avalduse tegemist Euroopa Parlamendile kirjaliku aruande Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse kohta.


  6.   Peale artiklites 11–18, 20 ja 33 osutatud teabe sisaldab aruanne ka Euroopa Parlamendi poolt konkreetselt nõutud asjakohast teavet.


  7.   Euroopa Pangandusjärelevalve vastab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt talle esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.


  8.   Eesistuja korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe, aseesimeeste ja koordinaatoritega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid. Kõik osalejad peavad kinni ametisaladuse hoidmise nõudest.


  9.   Piiramata rahvusvahelistel foorumitel osalemisest tulenevat konfidentsiaalsuskohustust annab Euroopa Pangandusjärelevalve taotluse korral Euroopa Parlamendile teada, kuidas ta panustab liidu huvide ühtsesse, ühisesse, ühetaolisesse ja tulemuslikku esindamisse neil rahvusvahelistel foorumitel.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Asutuste aruandekohustus

1.   Artikli 2 lõike 2 punktides a–d osutatud asutused annavad oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Keskpank annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud järelevalveülesannete täitmisest kooskõlas nimetatud määrusega.

2.   ELi toimimise lepingu artikli 226 kohaselt teeb Euroopa Pangandusjärelevalve Euroopa Parlamendiga täielikku koostööd selle artikli alusel korraldatavate uurimiste puhul.

3.   Järelevalvenõukogu võtab vastu aastaaruande Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse, sealhulgas eesistuja tööülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.

4.   Euroopa Parlamendi taotluse korral osaleb eesistuja Euroopa Parlamendis kuulamisel, kus käsitletakse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse tulemusi. Kuulamine toimub vähemalt kord aastas. Eesistuja esineb avaldusega Euroopa Parlamendi ees ning vastab selle liikmete kõikidele küsimustele iga kord, kui seda palutakse.

5.   Kui Euroopa Parlament seda nõuab, esitab eesistuja vähemalt 15 päeva enne lõikes 4 osutatud avalduse tegemist Euroopa Parlamendile kirjaliku aruande Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse kohta.

6.   Peale artiklites 11–18, 20 ja 33 osutatud teabe sisaldab aruanne ka Euroopa Parlamendi poolt konkreetselt nõutud asjakohast teavet.

7.   Euroopa Pangandusjärelevalve vastab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt talle esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.

8.   Eesistuja korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe, aseesimeeste ja koordinaatoritega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid. Kõik osalejad peavad kinni ametisaladuse hoidmise nõudest.

9.   Piiramata rahvusvahelistel foorumitel osalemisest tulenevat konfidentsiaalsuskohustust annab Euroopa Pangandusjärelevalve taotluse korral Euroopa Parlamendile teada, kuidas ta panustab liidu huvide ühtsesse, ühisesse, ühetaolisesse ja tulemuslikku esindamisse neil rahvusvahelistel foorumitel.“

| 4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | „finantsasutus” – ettevõtja, kelle tegevust reguleeritakse või kelle üle tehakse järelevalvet mõne artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandliku akti kohaselt;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

„finantsasutus” – ettevõtja, kelle tegevust reguleeritakse või kelle üle tehakse järelevalvet mõne artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandliku akti kohaselt;“;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „1a) | „finantssektori ettevõtja” – direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 2 osutatud kohustatud isik, kelle puhul on tegemist käesoleva artikli 4 punktis 1 või määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsasutuse või määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsturu osalisega;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„1a)

„finantssektori ettevõtja” – direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 2 osutatud kohustatud isik, kelle puhul on tegemist käesoleva artikli 4 punktis 1 või määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsasutuse või määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsturu osalisega;“;

| c) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | „pädevad asutused”:






  i) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40 määratletud pädevad asutused, sealhulgas Euroopa Keskpank talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesannetega seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

„pädevad asutused”:

i)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40 määratletud pädevad asutused, sealhulgas Euroopa Keskpank talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesannetega seotud küsimustes;

| ii) | direktiivi 2002/65/EÜ puhul asutused ja organid, kes on pädevad tagama, et finantsasutused järgivad nimetatud direktiivi nõudeid; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2002/65/EÜ puhul asutused ja organid, kes on pädevad tagama, et finantsasutused järgivad nimetatud direktiivi nõudeid;

| iii) | direktiivi (EL) 2015/849 puhul asutused ja organid, kes teevad finantssektori ettevõtjate üle järelevalvet ja on pädevad tagama nende vastavuse nimetatud direktiivi nõuetele; |
| --- | --- |

iii)

direktiivi (EL) 2015/849 puhul asutused ja organid, kes teevad finantssektori ettevõtjate üle järelevalvet ja on pädevad tagama nende vastavuse nimetatud direktiivi nõuetele;

| iv) | hoiuste tagamise skeemide puhul direktiivi 2014/49/EL kohased hoiuste tagamise skeeme haldavad asutused või juhul, kui hoiuste tagamise skeemi toimimist haldab eraettevõtja, kõnealuse direktiivi kohaselt selliste skeemide üle järelevalvet tegev ametiasutus ja kõnealuses direktiivis osutatud asjaomased haldusasutused; |
| --- | --- |

iv)

hoiuste tagamise skeemide puhul direktiivi 2014/49/EL kohased hoiuste tagamise skeeme haldavad asutused või juhul, kui hoiuste tagamise skeemi toimimist haldab eraettevõtja, kõnealuse direktiivi kohaselt selliste skeemide üle järelevalvet tegev ametiasutus ja kõnealuses direktiivis osutatud asjaomased haldusasutused;

| v) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (*12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*13) puhul direktiivi 2014/59/EL artikli 3 kohaselt määratud kriisilahendusasutused, määrusega (EL) nr 806/2014 loodud ühtne kriisilahendusnõukogu ning nõukogu ja komisjon, kui nad võtavad meetmeid määruse (EL) nr 806/2014 artikli 18 kohaselt, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad kaalutlusõigust või teevad poliitilisi valikuid; |
| --- | --- |

v)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (*12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*13) puhul direktiivi 2014/59/EL artikli 3 kohaselt määratud kriisilahendusasutused, määrusega (EL) nr 806/2014 loodud ühtne kriisilahendusnõukogu ning nõukogu ja komisjon, kui nad võtavad meetmeid määruse (EL) nr 806/2014 artikli 18 kohaselt, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad kaalutlusõigust või teevad poliitilisi valikuid;

*12

*13

| vi) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/17/EL (*14), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2015/751 (*15), direktiivis (EL) 2015/2366, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/110/EÜ (*16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 260/2012 (*17) osutatud pädevad asutused; |
| --- | --- |

vi)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/17/EL (*14), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2015/751 (*15), direktiivis (EL) 2015/2366, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/110/EÜ (*16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 260/2012 (*17) osutatud pädevad asutused;

*14

*15

*16

*17

| vii) | direktiivi 2008/48/EÜ artiklis 20 osutatud organid ja asutused. |
| --- | --- |

vii)

direktiivi 2008/48/EÜ artiklis 20 osutatud organid ja asutused.

(*12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190)."

*12

(*13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1)."

*13

(*14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34)."

*14

(*15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/751 kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 1)."

*15

(*16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7)."

*16

(*17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22).“
  "

*17

| 5) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | aidata artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele tuginedes kaasa kvaliteetsete ühiste regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, eelkõige töötades välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid, suuniseid, soovitusi ja muid meetmeid, sealhulgas arvamusi;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

aidata artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele tuginedes kaasa kvaliteetsete ühiste regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, eelkõige töötades välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid, suuniseid, soovitusi ja muid meetmeid, sealhulgas arvamusi;“;

| ii) | punkt aa asendatakse järgmisega:






  „aa) | koostada korrapäraselt uuendatav liidu finantsasutuste järelevalve käsiraamat, milles määratakse kindlaks parimad järelevalvetavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid ning võetakse muu hulgas arvesse finantsasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid ning finantsasutuste ja finantsturgude suurust, ning hallata seda;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt aa asendatakse järgmisega:

„aa)

koostada korrapäraselt uuendatav liidu finantsasutuste järelevalve käsiraamat, milles määratakse kindlaks parimad järelevalvetavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid ning võetakse muu hulgas arvesse finantsasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid ning finantsasutuste ja finantsturgude suurust, ning hallata seda;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „ab) | koostada korrapäraselt uuendatav liidu kriisilahenduskäsiraamat, milles käsitletakse finantsasutuste kriisilahendust liidus ja milles määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed kriisilahenduse metoodikad ja protsessid ning võetakse arvesse ühtse kriisilahendusnõukogu tööd, finantsasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid ning finantsasutuste ja finantsturgude suurust, ning hallata seda;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„ab)

koostada korrapäraselt uuendatav liidu kriisilahenduskäsiraamat, milles käsitletakse finantsasutuste kriisilahendust liidus ja milles määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed kriisilahenduse metoodikad ja protsessid ning võetakse arvesse ühtse kriisilahendusnõukogu tööd, finantsasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid ning finantsasutuste ja finantsturgude suurust, ning hallata seda;“;

| iv) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, edendades eelkõige ühist järelevalvekultuuri, tagades artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, vältides õiguslikku arbitraaži, edendades ja jälgides järelevalve sõltumatust, vahendades ja lahendades pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi, tagades finantsasutuste tulemusliku ja järjepideva järelevalve, tagades järelevalvekolleegiumide ühtse toimimise ning võttes muu hulgas meetmeid eriolukordades;“; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, edendades eelkõige ühist järelevalvekultuuri, tagades artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, vältides õiguslikku arbitraaži, edendades ja jälgides järelevalve sõltumatust, vahendades ja lahendades pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi, tagades finantsasutuste tulemusliku ja järjepideva järelevalve, tagades järelevalvekolleegiumide ühtse toimimise ning võttes muu hulgas meetmeid eriolukordades;“;

| v) | punktid e–h asendatakse järgmisega:






  „e) | korraldada ja läbi viia pädevate asutuste vastastikune eksperdihinnang, anda sellega seoses suuniseid ja soovitusi ning teha kindlaks parimad tavad, et suurendada järelevalvetulemuste sidusust; |
| --- | --- | --- |

v)

punktid e–h asendatakse järgmisega:

„e)

korraldada ja läbi viia pädevate asutuste vastastikune eksperdihinnang, anda sellega seoses suuniseid ja soovitusi ning teha kindlaks parimad tavad, et suurendada järelevalvetulemuste sidusust;

| f) | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas kohasel juhul suundumusi laenude andmises eelkõige kodumajapidamistele ja VKEdele ning uuenduslikes finantsteenustes, võttes nõuetekohaselt arvesse arengutendentse, mis on seotud keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisteguritega; |
| --- | --- |

f)

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas kohasel juhul suundumusi laenude andmises eelkõige kodumajapidamistele ja VKEdele ning uuenduslikes finantsteenustes, võttes nõuetekohaselt arvesse arengutendentse, mis on seotud keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisteguritega;

| g) | korraldada turuanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

g)

korraldada turuanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| h) | tugevdada kohasel juhul hoiustajate, tarbijate ja investorite kaitset, eelkõige seoses piiriüleste vajakajäämistega ja nendega seotud riske arvesse võttes;“; |
| --- | --- |

h)

tugevdada kohasel juhul hoiustajate, tarbijate ja investorite kaitset, eelkõige seoses piiriüleste vajakajäämistega ja nendega seotud riske arvesse võttes;“;

| vi) | lisatakse järgmine punkt:






  „ia) | aidata kaasa liidu ühise finantsandmete strateegia väljatöötamisele;“; |
| --- | --- | --- |

vi)

lisatakse järgmine punkt:

„ia)

aidata kaasa liidu ühise finantsandmete strateegia väljatöötamisele;“;

| vii) | lisatakse järgmine punkt:






  „ka) | avaldada oma veebisaidil kõigi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohta kõik regulatiivsed tehnilised standardid, rakenduslikud tehnilised standardid, suunised, soovitused ning küsimused ja vastused, sealhulgas ülevaated käimasoleva töö seisu kohta ning regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõude vastuvõtmise planeeritava ajakava kohta, ning uuendada neid korrapäraselt;“; |
| --- | --- | --- |

vii)

lisatakse järgmine punkt:

„ka)

avaldada oma veebisaidil kõigi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohta kõik regulatiivsed tehnilised standardid, rakenduslikud tehnilised standardid, suunised, soovitused ning küsimused ja vastused, sealhulgas ülevaated käimasoleva töö seisu kohta ning regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõude vastuvõtmise planeeritava ajakava kohta, ning uuendada neid korrapäraselt;“;

| viii) | lisatakse järgmine punkt:






  „l) | aidata tõkestada finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil, sealhulgas edendades käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2, määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide järjepidevat, tõhusat ja tulemuslikku kohaldamist, et tõkestada finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil.“; |
| --- | --- | --- |

viii)

lisatakse järgmine punkt:

„l)

aidata tõkestada finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil, sealhulgas edendades käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2, määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide järjepidevat, tõhusat ja tulemuslikku kohaldamist, et tõkestada finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil.“;

| b) | lõike 1a punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | pidades nõuetekohaselt silmas finantsasutuste turvalisuse ja usaldatavuse tagamise eesmärki, võtab täielikult arvesse finantsasutuste eri liike, ärimudeleid ja suurust ja“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1a punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

pidades nõuetekohaselt silmas finantsasutuste turvalisuse ja usaldatavuse tagamise eesmärki, võtab täielikult arvesse finantsasutuste eri liike, ärimudeleid ja suurust ja“;

| c) | lõikesse 1a lisatakse järgmine punkt:






  „c) | võtab arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, uuenduslikke ja kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist.“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõikesse 1a lisatakse järgmine punkt:

„c)

võtab arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, uuenduslikke ja kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist.“;

| d) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse järgmine punkt:






  „ca) | esitada soovitusi vastavalt artiklile 29a ;“; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse järgmine punkt:

„ca)

esitada soovitusi vastavalt artiklile 29a ;“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „da) | teha hoiatusi vastavalt artikli 9 lõikele 3;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„da)

teha hoiatusi vastavalt artikli 9 lõikele 3;“;

| iii) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | esitada arvamusi Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile vastavalt artiklile 16a;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

esitada arvamusi Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile vastavalt artiklile 16a;“;

| iv) | lisatakse järgmised punktid:






  „ga) | vastata küsimustele vastavalt artiklile 16b; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmised punktid:

„ga)

vastata küsimustele vastavalt artiklile 16b;

| gb) | võtta meetmeid vastavalt artiklile 9c;“; |
| --- | --- |

gb)

võtta meetmeid vastavalt artiklile 9c;“;

| e) | lõige 2a asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja lõikes 2 osutatud volituste kasutamisel tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve õigusraamistikule tuginedes ja selle piires ning pöörab tähelepanu proportsionaalsuse ja parema õigusloome põhimõtetele, kui see on kohane, sealhulgas kooskõlas käesoleva määrusega tehtud tasuvusanalüüsi tulemustele.
  Artiklites 10, 15, 16 ja 16a osutatud avalikud arutelud tuleb korraldada võimalikult laiapõhiselt, et tagada kõigi huvitatud isikute kaasamine, ning sidusrühmadele tuleb anda vastamiseks mõistlik aeg. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab sidusrühmadelt saadud tagasiside kokkuvõtte ja ülevaate selle kohta, kuidas arutelu käigus kogutud teavet ja seisukohti regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudes ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõudes kasutati.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 2a asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja lõikes 2 osutatud volituste kasutamisel tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve õigusraamistikule tuginedes ja selle piires ning pöörab tähelepanu proportsionaalsuse ja parema õigusloome põhimõtetele, kui see on kohane, sealhulgas kooskõlas käesoleva määrusega tehtud tasuvusanalüüsi tulemustele.

Artiklites 10, 15, 16 ja 16a osutatud avalikud arutelud tuleb korraldada võimalikult laiapõhiselt, et tagada kõigi huvitatud isikute kaasamine, ning sidusrühmadele tuleb anda vastamiseks mõistlik aeg. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab sidusrühmadelt saadud tagasiside kokkuvõtte ja ülevaate selle kohta, kuidas arutelu käigus kogutud teavet ja seisukohti regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudes ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõudes kasutati.“

| 6) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kogub ja analüüsib teavet tarbimissuundumuste kohta, nagu jaefinantsteenuste ja -toodete kulude ja tasude muutumine liikmesriikides, ja koostab vastavaid aruandeid;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kogub ja analüüsib teavet tarbimissuundumuste kohta, nagu jaefinantsteenuste ja -toodete kulude ja tasude muutumine liikmesriikides, ja koostab vastavaid aruandeid;“;

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „aa) | koostab põhjalikke temaatilisi ülevaateid turukäitumise kohta, mis loovad ühist arusaama turgude tavadest, et teha kindlaks võimalikud probleemid ja analüüsida nende mõju; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„aa)

koostab põhjalikke temaatilisi ülevaateid turukäitumise kohta, mis loovad ühist arusaama turgude tavadest, et teha kindlaks võimalikud probleemid ja analüüsida nende mõju;

| ab) | töötab välja jaesektori riskinäitajad, et teha aegsasti kindlaks tarbijale tekitatava võimaliku kahju põhjused;“; |
| --- | --- |

ab)

töötab välja jaesektori riskinäitajad, et teha aegsasti kindlaks tarbijale tekitatava võimaliku kahju põhjused;“;

| iii) | lisatakse järgmised punktid:






  „e) | aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele siseturul, kus tarbijatel ja muudel finantsteenuste kasutajatel on õiglane juurdepääs finantsteenustele ja toodetele; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised punktid:

„e)

aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele siseturul, kus tarbijatel ja muudel finantsteenuste kasutajatel on õiglane juurdepääs finantsteenustele ja toodetele;

| f) | edendab edasist arengut reguleerimise ja järelevalve valdkonnas, mis võib hõlbustada põhjalikumat ühtlustamist ja integratsiooni liidu tasandil; |
| --- | --- |

f)

edendab edasist arengut reguleerimise ja järelevalve valdkonnas, mis võib hõlbustada põhjalikumat ühtlustamist ja integratsiooni liidu tasandil;

| g) | koordineerib pädevate asutuste kontrollostude tegemist, kui see on kohaldatav.“; |
| --- | --- |

g)

koordineerib pädevate asutuste kontrollostude tegemist, kui see on kohaldatav.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude tugevdamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtsustamiseks ja tõhusamaks muutmiseks.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude tugevdamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtsustamiseks ja tõhusamaks muutmiseks.“;

| c) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa Pangandusjärelevalve moodustab oma lahutamatu osana tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjakohaste pädevate asutuste ja tarbijakaitse eest vastutavate asutuste esindajaid, et tugevdada tarbijakaitset, luua uue või uuendusliku finantstegevuse reguleerimise ja järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning nõustada Euroopa Pangandusjärelevalvet teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*18) asutatud Euroopa Andmekaitsenõukoguga, et vältida dubleerimist, vastuolusid ja õiguskindlusetust andmekaitse valdkonnas. Euroopa Pangandusjärelevalve võib komitee koosseisu vaatlejatena kutsuda ka riiklikud andmekaitseasutused.


  5.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib ajutiselt keelata teatavate finantstoodete, -instrumentide või -tegevuse turustamise, levitamise või müügi või seda piirata, kui need võivad põhjustada klientidele või tarbijatele märkimisväärset rahalist kahju või ohustavad finantsturgude korrapärast toimimist ja usaldusväärsust või liidu kogu finantssüsteemi või selle mõne osa stabiilsust artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides täpsustatud juhtudel ja tingimustel, või vajaduse korral eriolukorras kooskõlas artikliga 18 ja selles sätestatud tingimustel.
  Euroopa Pangandusjärelevalve vaatab esimeses lõigus osutatud otsuse läbi sobiva aja järel, ent vähemalt kord iga kuue kuu jooksul. Kui seda on vähemalt kaks korda järjest uuendatud ja kui on tehtud nõuetekohane analüüs kliendile või tarbijale tekkiva mõju hindamiseks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha otsuse keelu iga-aastase uuendamise kohta.
  Liikmesriik võib taotleda Euroopa Pangandusjärelevalvelt otsuse läbivaatamist. Sellisel juhul võtab Euroopa Pangandusjärelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras vastu otsuse selle kohta, kas otsus tuleks jätta jõusse.
  Euroopa Pangandusjärelevalve võib ka hinnata teatavat liiki finantstegevuse või tava keelustamise või piiramise vajadust ning vajaduse korral teavitada sellest komisjoni ja pädevaid asutusi, et hõlbustada sellise keelu või piirangu vastuvõtmist.


  (*18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa Pangandusjärelevalve moodustab oma lahutamatu osana tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjakohaste pädevate asutuste ja tarbijakaitse eest vastutavate asutuste esindajaid, et tugevdada tarbijakaitset, luua uue või uuendusliku finantstegevuse reguleerimise ja järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning nõustada Euroopa Pangandusjärelevalvet teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*18) asutatud Euroopa Andmekaitsenõukoguga, et vältida dubleerimist, vastuolusid ja õiguskindlusetust andmekaitse valdkonnas. Euroopa Pangandusjärelevalve võib komitee koosseisu vaatlejatena kutsuda ka riiklikud andmekaitseasutused.

5.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib ajutiselt keelata teatavate finantstoodete, -instrumentide või -tegevuse turustamise, levitamise või müügi või seda piirata, kui need võivad põhjustada klientidele või tarbijatele märkimisväärset rahalist kahju või ohustavad finantsturgude korrapärast toimimist ja usaldusväärsust või liidu kogu finantssüsteemi või selle mõne osa stabiilsust artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides täpsustatud juhtudel ja tingimustel, või vajaduse korral eriolukorras kooskõlas artikliga 18 ja selles sätestatud tingimustel.

Euroopa Pangandusjärelevalve vaatab esimeses lõigus osutatud otsuse läbi sobiva aja järel, ent vähemalt kord iga kuue kuu jooksul. Kui seda on vähemalt kaks korda järjest uuendatud ja kui on tehtud nõuetekohane analüüs kliendile või tarbijale tekkiva mõju hindamiseks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha otsuse keelu iga-aastase uuendamise kohta.

Liikmesriik võib taotleda Euroopa Pangandusjärelevalvelt otsuse läbivaatamist. Sellisel juhul võtab Euroopa Pangandusjärelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras vastu otsuse selle kohta, kas otsus tuleks jätta jõusse.

Euroopa Pangandusjärelevalve võib ka hinnata teatavat liiki finantstegevuse või tava keelustamise või piiramise vajadust ning vajaduse korral teavitada sellest komisjoni ja pädevaid asutusi, et hõlbustada sellise keelu või piirangu vastuvõtmist.

(*18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  "

*18

| 7) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 9a
  Eriülesanded rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas

  1.   Euroopa Pangandusjärelevalve võtab oma pädevuse piires finantssüsteemi terviklikkuse, läbipaistvuse ja turvalisuse kaitsmisel juhtiva, koordineeriva ja järelevalverolli, võttes meetmeid, et finantssüsteemis tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist ning nende vastu võidelda. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks need meetmed minna kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva määruse ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide eesmärkide saavutamiseks, ning nendes tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse riskide laadi, ulatust ja keerukust, äritavasid, ärimudeleid ning finantssektori ettevõtjate ja turgude suurust. Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist:






  a) | kogutakse pädevatelt asutustelt teavet puuduste kohta, mis on kindlaks tehtud pideva järelevalve ja tegevuslubade väljastamise menetluse raames finantssektori ettevõtjate protsessides ja protseduurides, juhtimiskorralduses, sobivuses ja nõuetekohasuses, oluliste osaluste omandamises, ärimudelites ja tegevuses ning on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja vastase võitlusega, ning pädevate asutuste poolt järgmiste oluliste puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete kohta, mis mõjutavad ühte või enamat määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 1 lõikes 2, määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide ning nende ülevõtmiseks vastu võetud riigisiseste õigusaktide nõuet, mis on seotud finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamisega ja nende vastu võitlemisega:






  i) | finantssektori ettevõtja on nimetatud nõudeid rikkunud või tõenäoliselt rikkunud; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 9a

Eriülesanded rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas

1.   Euroopa Pangandusjärelevalve võtab oma pädevuse piires finantssüsteemi terviklikkuse, läbipaistvuse ja turvalisuse kaitsmisel juhtiva, koordineeriva ja järelevalverolli, võttes meetmeid, et finantssüsteemis tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist ning nende vastu võidelda. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks need meetmed minna kaugemale sellest, mis on vajalik käesoleva määruse ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide eesmärkide saavutamiseks, ning nendes tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse riskide laadi, ulatust ja keerukust, äritavasid, ärimudeleid ning finantssektori ettevõtjate ja turgude suurust. Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist:

a)

kogutakse pädevatelt asutustelt teavet puuduste kohta, mis on kindlaks tehtud pideva järelevalve ja tegevuslubade väljastamise menetluse raames finantssektori ettevõtjate protsessides ja protseduurides, juhtimiskorralduses, sobivuses ja nõuetekohasuses, oluliste osaluste omandamises, ärimudelites ja tegevuses ning on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja vastase võitlusega, ning pädevate asutuste poolt järgmiste oluliste puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmete kohta, mis mõjutavad ühte või enamat määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 1 lõikes 2, määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide ning nende ülevõtmiseks vastu võetud riigisiseste õigusaktide nõuet, mis on seotud finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamisega ja nende vastu võitlemisega:

i)

finantssektori ettevõtja on nimetatud nõudeid rikkunud või tõenäoliselt rikkunud;

| ii) | finantssektori ettevõtja on nimetatud nõudeid sobimatult või ebatõhusalt kohaldanud või |
| --- | --- |

ii)

finantssektori ettevõtja on nimetatud nõudeid sobimatult või ebatõhusalt kohaldanud või

| iii) | finantssektori ettevõtja on kohaldanud sobimatult või ebatõhusalt selliseid sisestrateegiaid ja -protseduure, mille ta on nimetatud nõuete järgimiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

iii)

finantssektori ettevõtja on kohaldanud sobimatult või ebatõhusalt selliseid sisestrateegiaid ja -protseduure, mille ta on nimetatud nõuete järgimiseks kehtestanud.

Pädevad asutused esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele kogu selle teabe lisaks neile käesoleva määruse artiklist 35 tulenevatele kohustustele ja teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet aegsasti esitatud teabega seotud edasisest arengust. Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlastab oma tegevust tihedalt direktiivis (EL) 2015/849 osutatud ELi rahapesu andmebüroodega, austades nende seisundit ja kohustusi ning neid tarbetult dubleerimata.

Kooskõlas riigisisese õigusega võivad pädevad asutused lõikes 2 osutatud keskandmebaasis jagada täiendavat teavet, mis on nende hinnangul asjakohane finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks;

| b) | kooskõlastatakse oma tegevust tihedalt ja kohasel juhul vahetatakse teavet pädevate asutustega, sealhulgas Euroopa Keskpangaga ülesannete kohta, mis on talle antud määrusega (EL) nr 1024/2013, ning ametiasutustega, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teha järelevalvet direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle, samuti rahapesu andmebüroodega, võttes nõuetekohaselt arvesse ELi rahapesu andmebüroode õiguslikku seisundit ja kohustusi kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/849; |
| --- | --- |

b)

kooskõlastatakse oma tegevust tihedalt ja kohasel juhul vahetatakse teavet pädevate asutustega, sealhulgas Euroopa Keskpangaga ülesannete kohta, mis on talle antud määrusega (EL) nr 1024/2013, ning ametiasutustega, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teha järelevalvet direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle, samuti rahapesu andmebüroodega, võttes nõuetekohaselt arvesse ELi rahapesu andmebüroode õiguslikku seisundit ja kohustusi kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/849;

| c) | töötatakse välja finantssektoris rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise ühised suunised ja standardid ja edendatakse nende järjepidevat rakendamist, eelkõige töötades välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid kooskõlas volitusnormiga, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides; koostades suuniseid, soovitusi ja võttes muid meetmeid, sealhulgas koostades arvamusi, mis põhinevad artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikel aktidel; |
| --- | --- |

c)

töötatakse välja finantssektoris rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise ühised suunised ja standardid ja edendatakse nende järjepidevat rakendamist, eelkõige töötades välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid kooskõlas volitusnormiga, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides; koostades suuniseid, soovitusi ja võttes muid meetmeid, sealhulgas koostades arvamusi, mis põhinevad artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikel aktidel;

| d) | osutatakse pädevatele asutustele abi nende taotluse alusel; |
| --- | --- |

d)

osutatakse pädevatele asutustele abi nende taotluse alusel;

| e) | tehakse turusuundumuste seiret ja hinnatakse finantssektori nõrku kohti ning finantssektoris rahapesu ja terrorismi rahastamise riske. |
| --- | --- |

e)

tehakse turusuundumuste seiret ja hinnatakse finantssektori nõrku kohti ning finantssektoris rahapesu ja terrorismi rahastamise riske.

Hiljemalt 31. detsembriks 2020 koostab Euroopa Pangandusjärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse esimese lõigu punktis a osutatud puuduste määratlemist, sealhulgas vastavaid olukordi, kus puudused võivad tekkida, puuduste olulisust ja Euroopa Pangandusjärelevalve poolt teabe kogumise praktilist rakendamist ning esimese lõigu punkti a kohaselt esitatava teabe liiki. Nimetatud tehniliste standardite väljatöötamisel võtab Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse esitatava teabe mahtu ja vajadust vältida dubleerimist. Ta kehtestab ka tulemuslikkuse ja konfidentsiaalsuse tagamise korra.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu käesoleva lõike teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas artiklitega 10–14.

2.   Euroopa Pangandusjärelevalve loob lõike 1 punkti a kohaselt kogutavat teavet sisaldava keskandmebaasi ja ajakohastab seda. Euroopa Pangandusjärelevalve tagab, et teavet analüüsitakse ja see tehakse pädevatele asutustele kättesaadavaks teadmisvajaduse põhimõttest lähtuvalt ning konfidentsiaalselt. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kohasel juhul edastada asjaomase liikmesriigi õigusasutustele ja pädevatele asutustele kooskõlas riigisiseste menetlusnormidega tema käsutuses olevad tõendid, mille alusel võib algatada kriminaalmenetluse. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kohasel juhul tõendid edastada ka Euroopa Prokuratuurile, kui tegemist on õigusrikkumistega, mis kuuluvad või võivad kuuluda Euroopa Prokuratuuri pädevusalasse kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (*19).

3.   Pädevad asutused võivad esitada Euroopa Pangandusjärelevalvele igakülgselt põhjendatud taotluse finantssektori ettevõtjate kohta oma järelevalvetöö jaoks asjakohase teabe saamiseks, et tõkestada finantssüsteemi kasutamist rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil. Euroopa Pangandusjärelevalve hindab neid taotlusi ja annab nõutud teabe pädevale asutusele aegsasti ja teadmisvajaduse põhimõttest lähtuvalt. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei anna nõutud teavet, teavitab ta taotluse esitanud pädevat asutust ja selgitab, miks teavet ei antud. Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab teabe algselt esitanud pädevat asutust või muud asutust või institutsiooni taotluse esitanud pädeva asutuse ja asjaomase finantssektori ettevõtja andmetest ja teabenõude põhjusest ning teavitab neid selle kohta, kas teavet anti või mitte. Lisaks analüüsib Euroopa Pangandusjärelevalve teavet, et jagada omal algatusel pädevate asutustega nende järelevalvetöö jaoks asjakohast teavet finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamiseks. Seda tehes teavitab ta algselt teabe esitanud pädevat asutust. Lisaks teeb ta koondanalüüsi, mis lisatakse arvamusse, mille ta peab esitama kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 artikli 6 lõikega 5.

Hiljemalt 31. detsembriks 2020 töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse, kuidas teavet analüüsitakse ja kuidas see tehakse pädevatele asutustele konfidentsiaalselt kättesaadavaks teadmisvajaduse põhimõttest lähtuvalt.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu käesoleva lõike teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas artiklitega 10–14.

4.   Euroopa Pangandusjärelevalve edendab direktiivis (EL) 2015/849 osutatud järelevalveprotsesside ühtsust, korraldades muu hulgas vastastikuseid eksperdihinnanguid ning koostades nendega seotud aruandeid ja võttes nendega seotud järelmeetmeid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 30. Euroopa Pangandusjärelevalve võtab käesoleva määruse artikli 30 kohaste hinnangute organiseerimisel arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsustevaheliste organisatsioonide tehtud asjaomaseid hindamisi, koostatud hinnanguid või aruandeid ning direktiivi (EL) 2015/849 artikli 6 kohaselt iga kahe aasta järel esitatavat komisjoni aruannet ja nimetatud direktiivi artikli 7 kohaselt liikmesriikide koostatavaid riskihinnanguid.

5.   Euroopa Pangandusjärelevalve teeb pädevate asutuste osalemisel riskihindamisi, et hinnata pädevate asutuste strateegiaid, võimekust ja ressursse, mida nad kasutavad, et tulla toime liidu tasandil rahapesu ja terrorismi rahastamise kõige olulisemate riskidega, mis tuvastati riigiüleses riskihinnangus. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb nimetatud riskihindamisi eelkõige selleks, et esitada direktiivi (EL) 2015/849 artikli 6 lõikes 5 nõutud arvamus. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb riskihindamisi temale kättesaadava teabe alusel, sealhulgas käesoleva määruse artikli 30 kohaste vastastikuste eksperdihinnangute, käesoleva artikli lõike 2 kohaselt keskandmebaasi kogutud teabe koondanalüüsi, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas pädevate rahvusvaheliste ja valitsustevaheliste organisatsioonide koostatud asjaomaste hindamiste, hinnangute või aruannete ning direktiivi (EL) 2015/849 artikli 7 kohaselt liikmesriikide koostatavate riskihinnangute alusel. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb riskihindamised kättesaadavaks kõigile pädevatele asutustele.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamisel töötab Euroopa Pangandusjärelevalve käesoleva artikli lõike 7 kohaselt moodustatud sisekomitee kaudu välja ja rakendab meetodeid, mis võimaldavad hinnanguid ja metoodika rakendamist objektiivselt hinnata ning neid kvaliteetselt ja sidusalt läbi vaadata selleks, et tagada võrdsed konkurentsitingimused. Kõnealune sisekomitee vaatab läbi riskihindamiste kvaliteedi ja sidususe. Ta koostab riskihindamiste projekti, mille järelevalvenõukogu võtab vastu artikli 44 kohaselt.

6.   Kui on viiteid selle kohta, et finantssektori ettevõtja on rikkunud direktiivi (EL) 2015/849 nõudeid ning rikkumistel on piiriülene mõõde, mis hõlmab kolmandaid riike, siis on Euroopa Pangandusjärelevalvel liidus juhtiv roll pädevate asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste asutuste vahelise koostöö edendamisele kaasa aitamises, kui see on vajalik. See Euroopa Pangandusjärelevalve roll ei piira pädevate asutuste korrapärast suhtlust kolmandate riikide pädevate asutustega.

7.   Euroopa Pangandusjärelevalve moodustab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise alalise sisekomitee, et koordineerida meetmeid, mille eesmärk on finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamine ja nende vastu võitlemine ning koostada kooskõlas määrusega (EL) 2015/847 ja direktiiviga (EL) 2015/849 kõik Euroopa Pangandusjärelevalve poolt käesoleva määruse artikli 44 kohaselt tehtavate otsuste eelnõud.

8.   Lõikes 7 osutatud komitee koosneb kõikide liikmesriikide selliste asutuste ja organite kõrgetasemelistest esindajatest, kes on pädevad tagama, et finantssektori ettevõtjad järgivad määrust (EL) 2015/847 ja direktiivi (EL) 2015/849, kellel on eksperditeadmised ja otsustusõigus finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamise valdkonnas, ning Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) kõrgetasemelistest esindajatest, kellel on eksperditeadmised eri ärimudelitest ja sektori eripärast. Euroopa Pangandusjärelevalve ja teiste Euroopa järelevalveasutuste kõrgetasemelised esindajad osalevad komitee koosolekutel ilma hääleõiguseta. Lisaks sellele nimetavad nii komisjon, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kui ka Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu kõrgetasemelise esindaja, kes osaleb komitee koosolekutel vaatlejana. Komitee hääleõiguslikud liikmed valivad endi hulgast komitee eesistuja.

Iga esimeses lõigus osutatud institutsioon, asutus ja organ nimetab oma töötajate hulgast asendusliikme, kes võib asendada liiget, kui viimane ei saa koosolekul osaleda. Liikmesriigid, kus on rohkem kui üks asutus, kes on pädev tagama, et finantssektori ettevõtjad järgivad direktiivi (EL) 2015/849 nõudeid, võivad nimetada ühe esindaja igast pädevast asutusest. Olenemata koosolekul esindatud pädevate asutuste arvust, on igal liikmesriigil üks hääl. Komitee võib luua sisemised töörühmad, kes tegelevad komitee töö konkreetsete aspektidega, et koostada komitee otsuse eelnõusid. Nendes töörühmades saavad osaleda kõigi komitees esindatud pädevate asutuste ning Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötajad.

9.   Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) võivad igal ajal esitada käesoleva artikli lõikes 7 osutatud komitee iga otsuse eelnõu kohta kirjalikke märkusi. Järelevalvenõukogu peab neid märkusi nõuetekohaselt kaaluma enne oma lõpliku otsuse vastuvõtmist. Kui otsuse eelnõu tugineb volitustele, mis on Euroopa Pangandusjärelevalvele antud artikli 9b, 17 või 19 alusel, või on nendega seotud ja puudutab

| a) | määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsasutusi või nende üle järelevalvet tegevaid pädevaid asutusi või |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsasutusi või nende üle järelevalvet tegevaid pädevaid asutusi või

| b) | määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsturu osalisi või nende üle järelevalvet tegevaid pädevaid asutusi, |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 4 punktis 1 määratletud finantsturu osalisi või nende üle järelevalvet tegevaid pädevaid asutusi,

võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha punktis a nimetatud juhul otsuse üksnes Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) või punktis b nimetatud juhul Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) nõusolekul. Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) või Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) annab oma seisukohtadest teada 20 päeva jooksul alates lõikes 7 osutatud komitees otsuse eelnõu koostamisest. Kui nad ei anna Euroopa Pangandusjärelevalvele oma seisukohtadest teada 20 päeva jooksul ja ei esita taotlust teavitamise tähtaja põhjendatud pikendamiseks, siis eeldatakse, et nad nõustuvad eelnõuga.

Artikkel 9b

Taotlus korraldada uurimine rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks

1.   Kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/849 võib Euroopa Pangandusjärelevalve finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise otstarbel kasutamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise küsimustes, kui tal on teavet oluliste rikkumiste kohta, esitada artikli 4 punkti 2 alapunkti iii kohaselt pädevale asutusele taotluse: a) uurida liidu õiguse võimalikke rikkumisi ja juhul, kui kõnealuse liidu õiguse puhul on tegemist direktiividega või see annab liikmesriikidele otsesed valikuvõimalused, riigisiseste õigusaktide rikkumisi selles ulatuses, milles nendega võetakse üle direktiive või kasutatakse liidu õigusega liikmesriikidele antud valikuvõimalusi, mille on toime pannud finantssektori ettevõtja, ning b) kaaluda sellele ettevõtjale nende rikkumiste eest karistuse määramist. Kui see on vajalik, võib ta ka esitada kooskõlas artikli 4 punkti 2 alapunktiga iii pädevale asutusele taotluse, et pädev asutus kaaluks kõnealusele finantssektori ettevõtjale adresseeritud individuaalse otsuse vastuvõtmist, nõudmaks, et see võtaks kõik vajalikud meetmed, et täita talle otsekohalduvast liidu õigusest või riigisisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi selles ulatuses, milles nendega võetakse üle direktiive või kasutatakse liikmesriikidele liidu õigusega antud valikuvõimalusi, sealhulgas peataks mis tahes tegevuse. Käesolevas lõikes osutatud taotlused ei tohi kahjustada selle pädeva asutuse käimasolevaid järelevalvemeetmeid, kellele taotlus on adresseeritud.

2.   Pädev asutus rahuldab kõik talle lõike 1 kohaselt esitatud taotlused ja teavitab Euroopa Pangandusjärelevalvet võimalikult kiiresti ja hiljemalt kümne tööpäeva jooksul meetmetest, mida ta on selle taotlusega seoses võtnud või kavatseb võtta.

3.   Kui pädev asutus ei teavita Euroopa Pangandusjärelevalvet kümne tööpäeva jooksul meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta, et järgida käesoleva artikli lõike 2 nõudeid, siis kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 17, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi.

Artikkel 9c

Meetmetest loobumise kiri

1.   Euroopa Pangandusjärelevalve võtab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmeid ainult erandolukorras, kui tema hinnangul võib artikli 1 lõikes 2 osutatud mõne seadusandliku akti või neil seadusandlikel aktidel põhinevate delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide kohaldamine põhjustada märkimisväärseid probleeme ühel järgmistest põhjustest:

| a) | Euroopa Pangandusjärelevalve hinnangul võivad õigusakti sätted olla otseselt vastuolus mõne teise asjassepuutuva õigusaktiga; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Pangandusjärelevalve hinnangul võivad õigusakti sätted olla otseselt vastuolus mõne teise asjassepuutuva õigusaktiga;

| b) | kui õigusakti puhul on tegemist artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandliku aktiga ning seda täiendava või täpsustava delegeeritud õigusakti või rakendusakti puudumine võiks põhjustada põhjendatud kahtlusi seadusandlikust aktist või selle nõuetele vastavast kohaldamisest tekkivate õiguslike tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

b)

kui õigusakti puhul on tegemist artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandliku aktiga ning seda täiendava või täpsustava delegeeritud õigusakti või rakendusakti puudumine võiks põhjustada põhjendatud kahtlusi seadusandlikust aktist või selle nõuetele vastavast kohaldamisest tekkivate õiguslike tagajärgede kohta;

| c) | kui artiklis 16 osutatud suuniste ja soovituste puudumine võiks tekitada praktilisi probleeme asjassepuutuva seadusandliku akti kohaldamisel. |
| --- | --- |

c)

kui artiklis 16 osutatud suuniste ja soovituste puudumine võiks tekitada praktilisi probleeme asjassepuutuva seadusandliku akti kohaldamisel.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel esitab Euroopa Pangandusjärelevalve pädevatele asutustele ja komisjonile kirjalikult üksikasjaliku ülevaate tema hinnangul täheldatavatest probleemidest.

Lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel esitab Euroopa Pangandusjärelevalve komisjonile arvamuse uue seadusandliku akti ettepanekuna või uue delegeeritud õigusakti või rakendusakti ettepanekuna sobivaks peetava meetme kohta ning selle kohta, kui kiireloomuline probleem Euroopa Pangandusjärelevalve hinnangul on. Euroopa Pangandusjärelevalve avalikustab oma arvamuse.

Käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud juhul hindab Euroopa Pangandusjärelevalve võimalikult kiiresti vajadust võtta vastu asjakohaseid suuniseid või soovitusi vastavalt artiklile 16.

Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb viivitamata, eelkõige et vältida võimaluse korral lõikes 1 osutatud probleeme.

3.   Kui see on lõikes 1 osutatud juhtudel vajalik ning kuni lõikes 2 osutatud korras uute meetmete vastuvõtmise ja kohaldamiseni esitab Euroopa Pangandusjärelevalve arvamused lõikes 1 osutatud õigusaktide konkreetsete sätete kohta, et edendada järjepidevaid, tõhusaid ja tulemuslikke järelevalve- ja täitmise tagamise tavasid ning liidu õiguse ühist, ühtset ja järjepidevat kohaldamist.

4.   Kui Euroopa Pangandusjärelevalve on eelkõige pädevatelt asutustelt laekunud teabe alusel seisukohal, et artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid või neil seadusandlikel aktidel põhinevad delegeeritud õigusaktid või rakendusaktid tekitavad märkimisväärseid probleeme, mis on seotud turu usalduse, tarbijate, klientide ja investorite kaitse, finants- või toorme- ja kaubaturgude korrakohase toimimise ja usaldusväärsuse või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusega, siis esitab ta viivitamata pädevatele asutustele ja komisjonile kirjalikult üksikasjaliku ülevaate tema hinnangul täheldatavatest probleemidest. Euroopa Pangandusjärelevalve võib esitada komisjonile arvamuse uue seadusandliku akti ettepanekuna või uue delegeeritud õigusakti või rakendusakti ettepanekuna sobivaks peetava meetme kohta ning selle kohta, kui kiireloomuline probleem Euroopa Pangandusjärelevalve hinnangul on. Euroopa Pangandusjärelevalve avalikustab oma arvamuse.

(*19)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).“
  "

*19

| 8) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile delegeerinud õiguse võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 delegeeritud õigusaktiga vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid järjepideva ühtlustamise tagamiseks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Pangandusjärelevalve töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile delegeerinud õiguse võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 delegeeritud õigusaktiga vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid järjepideva ühtlustamise tagamiseks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Pangandusjärelevalve töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“;

| ii) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Pangandusjärelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Pangandusjärelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult.“; |
| --- | --- |

ii)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Pangandusjärelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Pangandusjärelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult.“;

| iii) | neljas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

iii)

neljas lõik jäetakse välja;

| iv) | viies ja kuues lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon otsustab regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.
  Kui komisjon kavatseb regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi Euroopa Pangandusjärelevalvele koos selgitusega, miks ta seda vastu ei võta, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kuue nädala jooksul regulatiivse tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Pangandusjärelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

iv)

viies ja kuues lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon otsustab regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.

Kui komisjon kavatseb regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi Euroopa Pangandusjärelevalvele koos selgitusega, miks ta seda vastu ei võta, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kuue nädala jooksul regulatiivse tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Pangandusjärelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei ole esitanud regulatiivse tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei ole esitanud regulatiivse tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“;

| c) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon korraldab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon korraldab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult.“;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Regulatiivsed tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „regulatiivne tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Regulatiivsed tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „regulatiivne tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“

| 9) | Artikli 13 lõike 1 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

Artikli 13 lõike 1 teine lõik jäetakse välja.

| 10) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile andnud rakendamisvolituse võtta ELi toimimise lepingu artikli 291 kohase rakendusaktiga vastu rakenduslikke tehnilisi standardeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Pangandusjärelevalve töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu. Rakenduslikud tehnilised standardid on tehnilised, need ei hõlma strateegilisi otsuseid või poliitilisi valikuid ning nende eesmärk on määrata kindlaks kõnealuste seadusandlike aktide rakendamise tingimused. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab need tehnilised standardid samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Enne rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Pangandusjärelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Pangandusjärelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult.
  Komisjon otsustab rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.
  Kui komisjon kavatseb rakendusliku tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta selle tagasi Euroopa Pangandusjärelevalvele koos selgitustega, miks ta seda vastu ei võta, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kuue nädala jooksul rakendusliku tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Pangandusjärelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei esita neljandas lõigus osutatud kuuenädalase tähtaja jooksul muudetud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu või esitab standardi eelnõu, mida ei ole muudetud vastavalt komisjoni muudatusettepanekutele, võib komisjon võtta rakendusliku tehnilise standardi vastu selliste muudatustega, mida ta peab asjakohaseks, või selle tagasi lükata.
  Komisjon ei tohi Euroopa Pangandusjärelevalve poolt koostatud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu sisu muuta ilma seda Euroopa Pangandusjärelevalvega käesolevas artiklis sätestatud korras eelnevalt kooskõlastamata.


  2.   Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei esita rakendusliku tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile andnud rakendamisvolituse võtta ELi toimimise lepingu artikli 291 kohase rakendusaktiga vastu rakenduslikke tehnilisi standardeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Pangandusjärelevalve töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu. Rakenduslikud tehnilised standardid on tehnilised, need ei hõlma strateegilisi otsuseid või poliitilisi valikuid ning nende eesmärk on määrata kindlaks kõnealuste seadusandlike aktide rakendamise tingimused. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab need tehnilised standardid samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Enne rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Pangandusjärelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Pangandusjärelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult.

Komisjon otsustab rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.

Kui komisjon kavatseb rakendusliku tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta selle tagasi Euroopa Pangandusjärelevalvele koos selgitustega, miks ta seda vastu ei võta, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kuue nädala jooksul rakendusliku tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Pangandusjärelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei esita neljandas lõigus osutatud kuuenädalase tähtaja jooksul muudetud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu või esitab standardi eelnõu, mida ei ole muudetud vastavalt komisjoni muudatusettepanekutele, võib komisjon võtta rakendusliku tehnilise standardi vastu selliste muudatustega, mida ta peab asjakohaseks, või selle tagasi lükata.

Komisjon ei tohi Euroopa Pangandusjärelevalve poolt koostatud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu sisu muuta ilma seda Euroopa Pangandusjärelevalvega käesolevas artiklis sätestatud korras eelnevalt kooskõlastamata.

2.   Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei esita rakendusliku tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“;

| b) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon korraldab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult .“; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon korraldab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult .“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Rakenduslikud tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „rakenduslik tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Rakenduslikud tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „rakenduslik tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“

| 11) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade kehtestamiseks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning liidu õiguse ühetaolise ja järjepideva kohaldamise tagamiseks esitab Euroopa Pangandusjärelevalve kõigile pädevatele asutustele või kõigile finantsasutustele suuniseid ning esitab ühele või mitmele pädevale asutusele või ühele või mitmele finantsasutusele soovitusi.
  Suunised ja soovitused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või käesoleva artikli volitusnormiga.


  2.   Euroopa Pangandusjärelevalve korraldab kohasel juhul esitatavate suuniste ja soovituste avaliku arutelu ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituse kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Pangandusjärelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei korralda avalikku arutelu või ei küsi pangandussektori sidusrühmade kogult nõu, siis ta põhjendab seda.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade kehtestamiseks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning liidu õiguse ühetaolise ja järjepideva kohaldamise tagamiseks esitab Euroopa Pangandusjärelevalve kõigile pädevatele asutustele või kõigile finantsasutustele suuniseid ning esitab ühele või mitmele pädevale asutusele või ühele või mitmele finantsasutusele soovitusi.

Suunised ja soovitused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või käesoleva artikli volitusnormiga.

2.   Euroopa Pangandusjärelevalve korraldab kohasel juhul esitatavate suuniste ja soovituste avaliku arutelu ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituse kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Pangandusjärelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei korralda avalikku arutelu või ei küsi pangandussektori sidusrühmade kogult nõu, siis ta põhjendab seda.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Suunistes ja soovitustes ei piirduta pelgalt seadusandlike aktide osadele viitamise või nende uuesti esitamisega. Enne uue suunise või soovituse koostamist vaatab Euroopa Pangandusjärelevalve dubleerimise vältimiseks kõigepealt üle olemasolevad suunised ja soovitused.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Suunistes ja soovitustes ei piirduta pelgalt seadusandlike aktide osadele viitamise või nende uuesti esitamisega. Enne uue suunise või soovituse koostamist vaatab Euroopa Pangandusjärelevalve dubleerimise vältimiseks kõigepealt üle olemasolevad suunised ja soovitused.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandes Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni esitatud suunistest ja soovitustest.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandes Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni esitatud suunistest ja soovitustest.“

| 12) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 16a
  Arvamused

  1.   Euroopa Pangandusjärelevalve esitab Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kõigis tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.


  2.   Lõikes 1 osutatud taotlus võib hõlmata avalikku arutelu või tehnilist analüüsi.


  3.   Seoses direktiivi 2013/36/EL artiklis 22 osutatud hindamisega, mis kõnealuse artikli kohaselt eeldab vähemalt kahe liikmesriigi pädevate asutuste vastastikuseid konsultatsioone, võib Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitada ja avaldada arvamuse nimetatud hindamise kohta. Arvamus esitatakse viivitamata ja igal juhul enne kõnealuses artiklis osutatud hindamisperioodi lõppu.


  4.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotluse korral anda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile tehnilist nõu valdkondades, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides.



  Artikkel 16b
  Küsimused ja vastused

  1.   Piiramata käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist võib iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas pädev asutus ning liidu institutsioon ja asutus, esitada Euroopa Pangandusjärelevalvele kõigis liidu ametlikes keeltes küsimusi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või seonduvate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ning nimetatud seadusandlike aktide alusel esitatud suuniste ja soovituste sätete tegeliku kohaldamise või rakendamise kohta.
  Enne Euroopa Pangandusjärelevalvele küsimuse esitamist hindavad finantsasutused, kas see küsimus tuleks esmalt esitada oma pädevale asutusele.
  Enne lubatavatele küsimustele vastuste avaldamist võib Euroopa Pangandusjärelevalve paluda käesolevas lõikes osutatud füüsilisel või juriidilisel isikul küsimust selgitada.


  2.   Euroopa Pangandusjärelevalve vastused lõikes 1 osutatud küsimustele ei ole siduvad. Vastused esitatakse vähemalt keeles, milles küsimus esitati.


  3.   Euroopa Pangandusjärelevalve loob oma veebisaidil sellise veebipõhise rakenduse ja haldab seda, mille abil saab esitada küsimusi ning aegsasti avaldada kõik laekunud küsimused ja kõik lõike 1 kohastele lubatavatele küsimustele antud vastused, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine on vastuolus nende isikute õigustatud huvidega või ohustaks finantssüsteemi stabiilsust. Euroopa Pangandusjärelevalve võib lükata tagasi küsimused, millele ta ei kavatse vastata. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab oma veebisaidil kahe kuu jooksul vastamata jäetud küsimused.


  4.   Kolm hääleõiguslikku järelevalvenõukogu liiget võivad taotleda, et järelevalvenõukogu otsustaks artikli 44 kohaselt, kas käsitleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lubatavate küsimuste teemat artikli 16 kohastes suunistes, küsida nõu artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogult, vaadata küsimused ja vastused sobivate ajavahemike järel läbi, korraldada avalikke arutelusid või analüüsida võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu. Sellised arutelud ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed asjaomaste küsimuste ja vastuste projekti ulatuse, olemuse ja mõjuga või küsimuse kiireloomulisusega. Artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogu kaasamisel kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustust.


  5.   Euroopa Pangandusjärelevalve edastab komisjonile küsimused, mille puhul tuleb tõlgendada liidu õigust. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab komisjoni esitatud vastused.“ |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 16a

Arvamused

1.   Euroopa Pangandusjärelevalve esitab Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kõigis tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.

2.   Lõikes 1 osutatud taotlus võib hõlmata avalikku arutelu või tehnilist analüüsi.

3.   Seoses direktiivi 2013/36/EL artiklis 22 osutatud hindamisega, mis kõnealuse artikli kohaselt eeldab vähemalt kahe liikmesriigi pädevate asutuste vastastikuseid konsultatsioone, võib Euroopa Pangandusjärelevalve asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitada ja avaldada arvamuse nimetatud hindamise kohta. Arvamus esitatakse viivitamata ja igal juhul enne kõnealuses artiklis osutatud hindamisperioodi lõppu.

4.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotluse korral anda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile tehnilist nõu valdkondades, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides.

Artikkel 16b

Küsimused ja vastused

1.   Piiramata käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist võib iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas pädev asutus ning liidu institutsioon ja asutus, esitada Euroopa Pangandusjärelevalvele kõigis liidu ametlikes keeltes küsimusi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või seonduvate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ning nimetatud seadusandlike aktide alusel esitatud suuniste ja soovituste sätete tegeliku kohaldamise või rakendamise kohta.

Enne Euroopa Pangandusjärelevalvele küsimuse esitamist hindavad finantsasutused, kas see küsimus tuleks esmalt esitada oma pädevale asutusele.

Enne lubatavatele küsimustele vastuste avaldamist võib Euroopa Pangandusjärelevalve paluda käesolevas lõikes osutatud füüsilisel või juriidilisel isikul küsimust selgitada.

2.   Euroopa Pangandusjärelevalve vastused lõikes 1 osutatud küsimustele ei ole siduvad. Vastused esitatakse vähemalt keeles, milles küsimus esitati.

3.   Euroopa Pangandusjärelevalve loob oma veebisaidil sellise veebipõhise rakenduse ja haldab seda, mille abil saab esitada küsimusi ning aegsasti avaldada kõik laekunud küsimused ja kõik lõike 1 kohastele lubatavatele küsimustele antud vastused, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine on vastuolus nende isikute õigustatud huvidega või ohustaks finantssüsteemi stabiilsust. Euroopa Pangandusjärelevalve võib lükata tagasi küsimused, millele ta ei kavatse vastata. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab oma veebisaidil kahe kuu jooksul vastamata jäetud küsimused.

4.   Kolm hääleõiguslikku järelevalvenõukogu liiget võivad taotleda, et järelevalvenõukogu otsustaks artikli 44 kohaselt, kas käsitleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lubatavate küsimuste teemat artikli 16 kohastes suunistes, küsida nõu artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogult, vaadata küsimused ja vastused sobivate ajavahemike järel läbi, korraldada avalikke arutelusid või analüüsida võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu. Sellised arutelud ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed asjaomaste küsimuste ja vastuste projekti ulatuse, olemuse ja mõjuga või küsimuse kiireloomulisusega. Artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogu kaasamisel kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustust.

5.   Euroopa Pangandusjärelevalve edastab komisjonile küsimused, mille puhul tuleb tõlgendada liidu õigust. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab komisjoni esitatud vastused.“

| 13) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Pangandusjärelevalve vastab ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni või pangandussektori sidusrühmade kogu esitatud taotlusele või omal algatusel, sealhulgas juhul, kui see põhineb füüsiliselt või juriidiliselt isikult saadud hästi põhjendatud teabel, pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist ja kirjeldab, kuidas ta kavatseb juhtumi lahendada, ning uurib kohasel juhul liidu õiguse väidetavat rikkumist või kohaldamata jätmist.“; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Pangandusjärelevalve vastab ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni või pangandussektori sidusrühmade kogu esitatud taotlusele või omal algatusel, sealhulgas juhul, kui see põhineb füüsiliselt või juriidiliselt isikult saadud hästi põhjendatud teabel, pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist ja kirjeldab, kuidas ta kavatseb juhtumi lahendada, ning uurib kohasel juhul liidu õiguse väidetavat rikkumist või kohaldamata jätmist.“;

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud volitusi, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada pärast asjaomase pädeva asutusega konsulteerimist nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse muudele pädevatele asutustele, kui asjaomasele pädevale asutusele esitatud teabenõuet peetakse või see on osutunud ebapiisavaks, et saada teavet, mis on vajalik liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.
  Sellise teabenõude saajad esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

„Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud volitusi, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada pärast asjaomase pädeva asutusega konsulteerimist nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse muudele pädevatele asutustele, kui asjaomasele pädevale asutusele esitatud teabenõuet peetakse või see on osutunud ebapiisavaks, et saada teavet, mis on vajalik liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.

Sellise teabenõude saajad esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Piiramata käesolevast määrusest tekkivate volituste kohaldamist ja enne lõikes 3 osutatud soovituse esitamist suhtleb Euroopa Pangandusjärelevalve, kui ta peab seda liidu õiguse rikkumise kõrvaldamise seisukohast sobilikuks, asjaomase pädeva asutusega, et jõuda kokkuleppele meetmete asjus, mis on vajalikud, et pädev asutus järgiks liidu õigust.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Piiramata käesolevast määrusest tekkivate volituste kohaldamist ja enne lõikes 3 osutatud soovituse esitamist suhtleb Euroopa Pangandusjärelevalve, kui ta peab seda liidu õiguse rikkumise kõrvaldamise seisukohast sobilikuks, asjaomase pädeva asutusega, et jõuda kokkuleppele meetmete asjus, mis on vajalikud, et pädev asutus järgiks liidu õigust.“;

| c) | lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui pädev asutus ei järgi käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ametlikku arvamust kõnealuses lõikes kindlaks määratud tähtaja jooksul ja kui tuleb aegsasti võtta meetmeid liidu õiguse järgimise tagamiseks, et säilitada või taastada võrdsed konkurentsitingimused turul või tagada finantssüsteemi nõuetekohane toimimine ja terviklikkus, võib Euroopa Pangandusjärelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta juhul, kui käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded on vahetult kohaldatavad finantsasutuse suhtes või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemise puhul finantssektori ettevõtja suhtes, vastu finantsasutusele või finantssektori ettevõtjale adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mida on vaja liidu õiguses sätestatud kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.
  Finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise otstarbel kasutamise tõkestamise küsimustes võib Euroopa Pangandusjärelevalve võtta vastu otsuseid, millega nõutakse, et pädev asutus järgiks käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ametlikku arvamust selles lõikes sätestatud tähtaja jooksul, kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded ei ole finantssektori ettevõtjate suhtes vahetult kohaldatavad. Kui asutus ei järgi seda otsust, võib Euroopa Pangandusjärelevalve ka võtta vastu otsuse kooskõlas esimese lõiguga. Selleks kohaldab Euroopa Pangandusjärelevalve kogu asjakohast liidu õigust ja kui liidu õiguse puhul on tegemist direktiividega, siis riigisisest õigust selles ulatuses, milles nendega direktiivid üle võetakse. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja kui kõnealused määrused annavad liikmesriikidele sõnaselgelt valikuvõimalused, kohaldab Euroopa Pangandusjärelevalve ka riigisisest õigust ulatuses, mil valikuvõimalusi on kasutatud.
  Euroopa Pangandusjärelevalve otsus peab olema kooskõlas komisjoni artikli lõike 4 kohase ametliku arvamusega.


  7.   Lõike 6 kohaselt vastu võetud otsused on pädeva asutuse varem samas küsimuses vastu võetud muu otsuse suhtes ülimuslikud.
  Meetmete puhul, mida pädev asutus võtab seoses küsimustega, mille kohta on esitatud lõike 4 kohane ametlik arvamus või tehtud lõike 6 kohane otsus, peavad pädevad asutused vastavalt järgima ametlikku arvamust või otsust.“ |
| --- | --- |

c)

lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui pädev asutus ei järgi käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ametlikku arvamust kõnealuses lõikes kindlaks määratud tähtaja jooksul ja kui tuleb aegsasti võtta meetmeid liidu õiguse järgimise tagamiseks, et säilitada või taastada võrdsed konkurentsitingimused turul või tagada finantssüsteemi nõuetekohane toimimine ja terviklikkus, võib Euroopa Pangandusjärelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta juhul, kui käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded on vahetult kohaldatavad finantsasutuse suhtes või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemise puhul finantssektori ettevõtja suhtes, vastu finantsasutusele või finantssektori ettevõtjale adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mida on vaja liidu õiguses sätestatud kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.

Finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise otstarbel kasutamise tõkestamise küsimustes võib Euroopa Pangandusjärelevalve võtta vastu otsuseid, millega nõutakse, et pädev asutus järgiks käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ametlikku arvamust selles lõikes sätestatud tähtaja jooksul, kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded ei ole finantssektori ettevõtjate suhtes vahetult kohaldatavad. Kui asutus ei järgi seda otsust, võib Euroopa Pangandusjärelevalve ka võtta vastu otsuse kooskõlas esimese lõiguga. Selleks kohaldab Euroopa Pangandusjärelevalve kogu asjakohast liidu õigust ja kui liidu õiguse puhul on tegemist direktiividega, siis riigisisest õigust selles ulatuses, milles nendega direktiivid üle võetakse. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja kui kõnealused määrused annavad liikmesriikidele sõnaselgelt valikuvõimalused, kohaldab Euroopa Pangandusjärelevalve ka riigisisest õigust ulatuses, mil valikuvõimalusi on kasutatud.

Euroopa Pangandusjärelevalve otsus peab olema kooskõlas komisjoni artikli lõike 4 kohase ametliku arvamusega.

7.   Lõike 6 kohaselt vastu võetud otsused on pädeva asutuse varem samas küsimuses vastu võetud muu otsuse suhtes ülimuslikud.

Meetmete puhul, mida pädev asutus võtab seoses küsimustega, mille kohta on esitatud lõike 4 kohane ametlik arvamus või tehtud lõike 6 kohane otsus, peavad pädevad asutused vastavalt järgima ametlikku arvamust või otsust.“

| 14) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 17a
  Teatajate kaitse

  1.   Euroopa Pangandusjärelevalvel on spetsiaalsed teatamiskanalid teabe vastuvõtmiseks ja töötlemiseks liidu õiguse tegelikust või võimalikust rikkumisest, õigusnormide kuritarvitamisest või kohaldamata jätmisest teatavatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt.


  2.   Füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kasutavad spetsiaalseid teatamiskanaleid, kaitstakse survemeetmete eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937 (*20), kui see on asjakohane.


  3.   Euroopa Pangandusjärelevalve tagab, et kogu teavet saab esitada anonüümselt või konfidentsiaalselt ja turvaliselt. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve leiab, et esitatud teave sisaldab tõendeid või märkimisväärseid viiteid oluliste rikkumiste kohta, annab ta rikkumisest teatavale isikule tagasisidet.



  (*20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“
  " |
| --- | --- |

14)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

Teatajate kaitse

1.   Euroopa Pangandusjärelevalvel on spetsiaalsed teatamiskanalid teabe vastuvõtmiseks ja töötlemiseks liidu õiguse tegelikust või võimalikust rikkumisest, õigusnormide kuritarvitamisest või kohaldamata jätmisest teatavatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt.

2.   Füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kasutavad spetsiaalseid teatamiskanaleid, kaitstakse survemeetmete eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937 (*20), kui see on asjakohane.

3.   Euroopa Pangandusjärelevalve tagab, et kogu teavet saab esitada anonüümselt või konfidentsiaalselt ja turvaliselt. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve leiab, et esitatud teave sisaldab tõendeid või märkimisväärseid viiteid oluliste rikkumiste kohta, annab ta rikkumisest teatavale isikule tagasisidet.

(*20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“
  "

*20

| 15) | Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui nõukogu võtab vastu käesoleva artikli lõike 2 kohase otsuse, ning erandjuhtudel, kui on vaja pädevate asutuste koordineeritud meetmeid, et reageerida ebasoodsale arengule, mis võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust või kliendi- ja tarbijakaitset, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha üksikotsuse, millega nõuab pädevatelt asutustelt kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega vajalike meetmete võtmist sellise arenguga tegelemiseks, tagades, et finantsasutused ja pädevad asutused täidavad kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud nõudeid.“ |
| --- | --- |

15)

Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui nõukogu võtab vastu käesoleva artikli lõike 2 kohase otsuse, ning erandjuhtudel, kui on vaja pädevate asutuste koordineeritud meetmeid, et reageerida ebasoodsale arengule, mis võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust või kliendi- ja tarbijakaitset, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha üksikotsuse, millega nõuab pädevatelt asutustelt kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega vajalike meetmete võtmist sellise arenguga tegelemiseks, tagades, et finantsasutused ja pädevad asutused täidavad kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud nõudeid.“

| 16) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides kindlaks määratud juhtudel ning ilma, et see piiraks artiklis 17 sätestatud õigusi, võib Euroopa Pangandusjärelevalve aidata pädevatel asutustel jõuda käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras kokkuleppele järgmistel asjaoludel:






  a) | ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotluse korral, kui pädev asutus ei nõustu teise pädeva asutuse meetme või kavandatud meetme menetluse või sisuga või sellega, et meedet ei võeta; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides kindlaks määratud juhtudel ning ilma, et see piiraks artiklis 17 sätestatud õigusi, võib Euroopa Pangandusjärelevalve aidata pädevatel asutustel jõuda käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras kokkuleppele järgmistel asjaoludel:

a)

ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotluse korral, kui pädev asutus ei nõustu teise pädeva asutuse meetme või kavandatud meetme menetluse või sisuga või sellega, et meedet ei võeta;

| b) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on ette nähtud, et Euroopa Pangandusjärelevalve võib aidata omal algatusel, kui objektiivsetel põhjustel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel. |
| --- | --- |

b)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on ette nähtud, et Euroopa Pangandusjärelevalve võib aidata omal algatusel, kui objektiivsetel põhjustel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel.

Juhtudel, mil artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega on ette nähtud, et pädevad asutused peavad tegema ühisotsuse, ning kui nende seadusandlike aktide kohaselt võib Euroopa Pangandusjärelevalve aidata omal algatusel asjaomastel pädevatel asutustel jõuda kokkuleppele käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras, eeldatakse erimeelsuste olemasolu juhul, kui kõnealused asutused ei suuda teha ühisotsust kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud tähtajaks.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „1a.   Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet viivitamata sellest, et kokkuleppele ei ole jõutud, järgmistel juhtudel:






  a) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on sätestatud tähtaeg pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:






  i) | tähtaeg on möödunud või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„1a.   Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet viivitamata sellest, et kokkuleppele ei ole jõutud, järgmistel juhtudel:

a)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on sätestatud tähtaeg pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:

i)

tähtaeg on möödunud või

| ii) | vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused;

| b) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega ei ole ette nähtud tähtaega pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:






  i) | vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused, või |
| --- | --- | --- |

b)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega ei ole ette nähtud tähtaega pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:

i)

vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused, või

| ii) | möödunud on kaks kuud sellest, kui pädev asutus sai teiselt päevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid, et järgida kõnealuseid seadusandlikke akte, ja taotluse saanud asutus ei ole veel võtnud vastu otsust, mis kõnealust taotlust rahuldaks. |
| --- | --- |

ii)

möödunud on kaks kuud sellest, kui pädev asutus sai teiselt päevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid, et järgida kõnealuseid seadusandlikke akte, ja taotluse saanud asutus ei ole veel võtnud vastu otsust, mis kõnealust taotlust rahuldaks.

1b.   Eesistuja hindab, kas Euroopa Pangandusjärelevalve peaks tegutsema vastavalt lõikele 1. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve sekkub omal algatusel, teavitab ta asjaomast pädevat asutust oma otsusest sekkuda.

Oodates Euroopa Pangandusjärelevalve otsust, mis tehakse artikli 44 lõikes 3a sätestatud korras, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused juhtudel, mil artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega on ette nähtud ühisotsuse tegemine, oma individuaalsete otsuste tegemise edasi. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve otsustab tegutseda, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused oma otsuste tegemise edasi, kuni käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus on lõpule viidud.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et asi lahendada ja tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Pangandusjärelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega võib ette näha, et pädevad asutused peavad tühistama juba vastu võetud otsuse või muutma seda või kasutama oma volitusi, mis neile on liidu õigusega antud.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et asi lahendada ja tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Pangandusjärelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega võib ette näha, et pädevad asutused peavad tühistama juba vastu võetud otsuse või muutma seda või kasutama oma volitusi, mis neile on liidu õigusega antud.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohaste menetluste lõpetamisest ja vajaduse korral oma lõike 3 alusel tehtud otsusest.“; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohaste menetluste lõpetamisest ja vajaduse korral oma lõike 3 alusel tehtud otsusest.“;

| e) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantsasutus, või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemise küsimustes finantssektori ettevõtja, täidaks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega tema suhtes vahetult kohalduvaid nõudeid, võib Euroopa Pangandusjärelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu finantsasutusele või finantssektori ettevõtjale adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.
  Finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise otstarbel kasutamise tõkestamise küsimustes võib Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga võtta ka vastu otsuse, kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded ei ole finantssektori ettevõtjate suhtes otsekohalduvad. Selleks kohaldab Euroopa Pangandusjärelevalve kogu asjakohast liidu õigust ja kui liidu õiguse puhul on tegemist direktiividega, siis riigisisest õigust selles ulatuses, milles nendega direktiivid üle võetakse. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja kui kõnealused määrused tagavad praegu liikmesriikidele sõnaselgelt valikuvõimalused, kohaldab Euroopa Pangandusjärelevalve ka riigisisest õigust ulatuses, mil valikuvõimalusi on kasutatud.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Pangandusjärelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantsasutus, või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemise küsimustes finantssektori ettevõtja, täidaks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega tema suhtes vahetult kohalduvaid nõudeid, võib Euroopa Pangandusjärelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu finantsasutusele või finantssektori ettevõtjale adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.

Finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise otstarbel kasutamise tõkestamise küsimustes võib Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga võtta ka vastu otsuse, kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded ei ole finantssektori ettevõtjate suhtes otsekohalduvad. Selleks kohaldab Euroopa Pangandusjärelevalve kogu asjakohast liidu õigust ja kui liidu õiguse puhul on tegemist direktiividega, siis riigisisest õigust selles ulatuses, milles nendega direktiivid üle võetakse. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja kui kõnealused määrused tagavad praegu liikmesriikidele sõnaselgelt valikuvõimalused, kohaldab Euroopa Pangandusjärelevalve ka riigisisest õigust ulatuses, mil valikuvõimalusi on kasutatud.“

| 17) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Pangandusjärelevalve edendab ja jälgib oma volituste piires artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega loodud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Eesmärgiga lähendada parimaid järelevalvetavasid edendab Euroopa Pangandusjärelevalve ühiseid järelevalvekavasid ja ühiskontrolle ning Euroopa Pangandusjärelevalve töötajatel on järelevalvekolleegiumides täielik osalemisõigus, mistõttu nad võivad osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, osaledes muu hulgas kohapealsetes kontrollides, mida korraldavad ühiselt kaks või enam pädevat asutust.“; |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Pangandusjärelevalve edendab ja jälgib oma volituste piires artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega loodud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Eesmärgiga lähendada parimaid järelevalvetavasid edendab Euroopa Pangandusjärelevalve ühiseid järelevalvekavasid ja ühiskontrolle ning Euroopa Pangandusjärelevalve töötajatel on järelevalvekolleegiumides täielik osalemisõigus, mistõttu nad võivad osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, osaledes muu hulgas kohapealsetes kontrollides, mida korraldavad ühiselt kaks või enam pädevat asutust.“;

| b) | lõike 2 kolmandas lõigus asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | algatada ja koordineerida kogu liitu hõlmavaid stressiteste kooskõlas artikliga 32, et hinnata finantsasutuste võimet kohaneda eelkõige artiklis 23 osutatud finantsasutustega seotud süsteemsete riskidega ja ebasoodsate turusuundumustega, ning hinnata süsteemse riski võimalikku suurenemist stressiolukorras, tagades liikmesriikide tasandil võimalikult ühtse metoodika kohaldamise selliste testide tegemisel, ning kohasel juhul edastada pädevatele asutustele soovitusi stressitestidega kindlaks tehtud probleemide kõrvaldamiseks, sealhulgas soovitus korraldada konkreetne hindamine; ta võib soovitada pädevatel asutustel teha kohapealseid kontrolle ja sellistes kontrollides osaleda, et tagada kogu liitu hõlmavate hindamiste meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 kolmandas lõigus asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

algatada ja koordineerida kogu liitu hõlmavaid stressiteste kooskõlas artikliga 32, et hinnata finantsasutuste võimet kohaneda eelkõige artiklis 23 osutatud finantsasutustega seotud süsteemsete riskidega ja ebasoodsate turusuundumustega, ning hinnata süsteemse riski võimalikku suurenemist stressiolukorras, tagades liikmesriikide tasandil võimalikult ühtse metoodika kohaldamise selliste testide tegemisel, ning kohasel juhul edastada pädevatele asutustele soovitusi stressitestidega kindlaks tehtud probleemide kõrvaldamiseks, sealhulgas soovitus korraldada konkreetne hindamine; ta võib soovitada pädevatel asutustel teha kohapealseid kontrolle ja sellistes kontrollides osaleda, et tagada kogu liitu hõlmavate hindamiste meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus;“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Järelevalvekolleegiumide tööd käsitlevate sätete ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Pangandusjärelevalve välja töötada kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud volitusnormiga regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid vastavalt artiklitele 10–15. Euroopa Pangandusjärelevalve võib anda suuniseid ja soovitusi vastavalt artiklile 16, et edendada järelevalvealase töö ja järelevalvekolleegiumide parimate tavade ühtsustamist.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Järelevalvekolleegiumide tööd käsitlevate sätete ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Pangandusjärelevalve välja töötada kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud volitusnormiga regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid vastavalt artiklitele 10–15. Euroopa Pangandusjärelevalve võib anda suuniseid ja soovitusi vastavalt artiklile 16, et edendada järelevalvealase töö ja järelevalvekolleegiumide parimate tavade ühtsustamist.“

| 18) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Süsteemset riski käsitlevad üldsätted“; |
| --- | --- | --- |

18)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Süsteemset riski käsitlevad üldsätted“;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja kooskõlas artikliga 23 välja ühise kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kogumi (riskinäidiku) süsteemse riski kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja kooskõlas artikliga 23 välja ühise kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kogumi (riskinäidiku) süsteemse riski kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel võib Euroopa Pangandusjärelevalve uurida konkreetset tüüpi finantsasutusi, tooteliike või käitumisviise, et hinnata võimalikke ohte finantssüsteemi stabiilsusele või kliendi- ja tarbijakaitsele.
  Pärast esimese lõigu kohaselt korraldatud uurimist võib järelevalvenõukogu teha asjakohaseid soovitusi asjaomase pädeva asutuse võetavate meetmete kohta.
  Selleks võib Euroopa Pangandusjärelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artikliga 35 antud volitusi.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel võib Euroopa Pangandusjärelevalve uurida konkreetset tüüpi finantsasutusi, tooteliike või käitumisviise, et hinnata võimalikke ohte finantssüsteemi stabiilsusele või kliendi- ja tarbijakaitsele.

Pärast esimese lõigu kohaselt korraldatud uurimist võib järelevalvenõukogu teha asjakohaseid soovitusi asjaomase pädeva asutuse võetavate meetmete kohta.

Selleks võib Euroopa Pangandusjärelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artikliga 35 antud volitusi.“

| 19) | Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerides välja kriteeriumid süsteemse riski kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks ning asjakohase stressitestimise korra, mis hõlmab hinnangu andmist selle kohta, kas finantsasutustest lähtuv või neile avalduv süsteemne risk, sealhulgas võimalik keskkonnaga seotud süsteemne risk, võib stressiolukorras suureneda. Nende finantsasutuste suhtes, kellest võib lähtuda süsteemne risk, kohaldatakse tugevdatud järelevalvet ning vajaduse korral artiklis 25 osutatud finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse menetlusi.“ |
| --- | --- |

19)

Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerides välja kriteeriumid süsteemse riski kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks ning asjakohase stressitestimise korra, mis hõlmab hinnangu andmist selle kohta, kas finantsasutustest lähtuv või neile avalduv süsteemne risk, sealhulgas võimalik keskkonnaga seotud süsteemne risk, võib stressiolukorras suureneda. Nende finantsasutuste suhtes, kellest võib lähtuda süsteemne risk, kohaldatakse tugevdatud järelevalvet ning vajaduse korral artiklis 25 osutatud finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse menetlusi.“

| 20) | Artikli 27 lõike 2 kolmas lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

20)

Artikli 27 lõike 2 kolmas lõik jäetakse välja.

| 21) | Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse järgmised punktid:






  „aa) | määrata kindlaks liidu strateegilised järelevalveprioriteedid vastavalt artiklile 29a; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

21)

Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse järgmised punktid:

„aa)

määrata kindlaks liidu strateegilised järelevalveprioriteedid vastavalt artiklile 29a;

| ab) | moodustada koordineerimisrühmi vastavalt artiklile 45b, et edendada järelevalvealast ühtsustamist ja teha kindlaks parimad tavad;“; |
| --- | --- |

ab)

moodustada koordineerimisrühmi vastavalt artiklile 45b, et edendada järelevalvealast ühtsustamist ja teha kindlaks parimad tavad;“;

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | edendada pädevate asutuste vahel tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid küsimusi, sealhulgas küberturvalisust ja küberründeid, järgides samal ajal asjakohastes liidu seadusandlikes aktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõudeid;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

edendada pädevate asutuste vahel tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid küsimusi, sealhulgas küberturvalisust ja küberründeid, järgides samal ajal asjakohastes liidu seadusandlikes aktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõudeid;“;

| iii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, mis hõlmavad muu hulgas tehnoloogilisi uuendusi, soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, mis hõlmavad muu hulgas tehnoloogilisi uuendusi, soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid;“;

| iv) | lisatakse järgmine punkt:






  „f) | luua seiresüsteem oluliste keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide hindamiseks, võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet;“; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine punkt:

„f)

luua seiresüsteem oluliste keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide hindamiseks, võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet;“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib vajaduse korral töötada välja uusi praktilisi meetmeid ja ühtsustamisvahendeid, et edendada ühiseid järelevalvealaseid käsitusviise ja -tavasid.
  Ühise järelevalvekultuuri väljakujundamiseks töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja liidu korrapäraselt uuendatava järelevalvekäsiraamatu, mis käsitleb finantsasutuste järelevalvet liidus, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsasutuste ja -turgudega kaasnevate ohtude laadi, ulatust ja keerukust, nende äritavasid, -mudeleid ja suurust. Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja liidu korrapäraselt uuendatava kriisilahenduse käsiraamatu, mis käsitleb finantsasutuste kriisilahendust liidus, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsasutuste ja -turgudega kaasnevate ohtude olemust, ulatust ja keerukust, nende äritavasid, -mudeleid ja suurust. Nii liidu järelevalvekäsiraamatus kui ka liidu kriisilahenduse käsiraamatus määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid.
  Euroopa Pangandusjärelevalve korraldab kohasel juhul lõike 1 punktis a osutatud arvamuste ja käesolevas lõikes osutatud meetmete ja vahendite avaliku arutelu. Euroopa Pangandusjärelevalve analüüsib kohasel juhul samuti nendega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed arvamuste või meetmete ja vahendite kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Pangandusjärelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib vajaduse korral töötada välja uusi praktilisi meetmeid ja ühtsustamisvahendeid, et edendada ühiseid järelevalvealaseid käsitusviise ja -tavasid.

Ühise järelevalvekultuuri väljakujundamiseks töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja liidu korrapäraselt uuendatava järelevalvekäsiraamatu, mis käsitleb finantsasutuste järelevalvet liidus, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsasutuste ja -turgudega kaasnevate ohtude laadi, ulatust ja keerukust, nende äritavasid, -mudeleid ja suurust. Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja liidu korrapäraselt uuendatava kriisilahenduse käsiraamatu, mis käsitleb finantsasutuste kriisilahendust liidus, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsasutuste ja -turgudega kaasnevate ohtude olemust, ulatust ja keerukust, nende äritavasid, -mudeleid ja suurust. Nii liidu järelevalvekäsiraamatus kui ka liidu kriisilahenduse käsiraamatus määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid.

Euroopa Pangandusjärelevalve korraldab kohasel juhul lõike 1 punktis a osutatud arvamuste ja käesolevas lõikes osutatud meetmete ja vahendite avaliku arutelu. Euroopa Pangandusjärelevalve analüüsib kohasel juhul samuti nendega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed arvamuste või meetmete ja vahendite kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Pangandusjärelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud pangandussektori sidusrühmade kogult.“

| 22) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 29a
  Liidu strateegilised järelevalveprioriteedid
  Pärast järelevalvenõukogus toimunud arutelu ja võttes arvesse pädevatelt asutustelt laekunud märkusi, liidu institutsioonide tehtud tööd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüse, hoiatusi ja soovitusi määrab Euroopa Pangandusjärelevalve vähemalt iga kolme aasta tagant 31. märtsiks kindlaks kuni kaks üleliidulise tähtsusega prioriteeti, mis kajastavad tuleviku arengut ja suundumusi. Pädevad asutused võtavad neid prioriteete arvesse oma tööprogrammide koostamisel ja teavitavad sellest Euroopa Pangandusjärelevalvet. Euroopa Pangandusjärelevalve arutab pädevate asutuste järgneva aasta tegevust ning teeb järeldused. Euroopa Pangandusjärelevalve arutab võimalikke järelmeetmeid, mis võivad hõlmata suuniseid ja soovitusi pädevatele asutustele ning vastastikuseid eksperdihinnanguid vastavas valdkonnas.
  Üleliidulise tähtsusega prioriteedid, mille Euroopa Pangandusjärelevalve on kindlaks määranud, ei takista pädevatel asutustel kohaldada nende muudel täiendavatel prioriteetidel ja arengul põhinevaid parimaid tavasid ning neis võetakse arvesse liikmesriikide eripära.“ |
| --- | --- |

22)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 29a

Liidu strateegilised järelevalveprioriteedid

Pärast järelevalvenõukogus toimunud arutelu ja võttes arvesse pädevatelt asutustelt laekunud märkusi, liidu institutsioonide tehtud tööd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüse, hoiatusi ja soovitusi määrab Euroopa Pangandusjärelevalve vähemalt iga kolme aasta tagant 31. märtsiks kindlaks kuni kaks üleliidulise tähtsusega prioriteeti, mis kajastavad tuleviku arengut ja suundumusi. Pädevad asutused võtavad neid prioriteete arvesse oma tööprogrammide koostamisel ja teavitavad sellest Euroopa Pangandusjärelevalvet. Euroopa Pangandusjärelevalve arutab pädevate asutuste järgneva aasta tegevust ning teeb järeldused. Euroopa Pangandusjärelevalve arutab võimalikke järelmeetmeid, mis võivad hõlmata suuniseid ja soovitusi pädevatele asutustele ning vastastikuseid eksperdihinnanguid vastavas valdkonnas.

Üleliidulise tähtsusega prioriteedid, mille Euroopa Pangandusjärelevalve on kindlaks määranud, ei takista pädevatel asutustel kohaldada nende muudel täiendavatel prioriteetidel ja arengul põhinevaid parimaid tavasid ning neis võetakse arvesse liikmesriikide eripära.“

| 23) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 30
  Vastastikused eksperdihinnangud pädevate asutuste kohta

  1.   Euroopa Pangandusjärelevalve koostab korrapäraselt vastastikuseid eksperdihinnanguid pädeva asutuse mõne toimingu või kogu tegevuse kohta, et täiendavalt suurendada järelevalvetulemuste sidusust ja tulemuslikkust. Selleks töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja meetodid, mille kohaselt asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Vastastikuste eksperdihinnangute kavandamisel ja tegemisel võetakse arvesse olemasolevat teavet asjaomase pädeva asutuse kohta ning asjaomase asutuse suhtes juba tehtud hindamisi, sealhulgas igasugust asjakohast teavet, mis on artikli 35 kohaselt esitatud Euroopa Pangandusjärelevalvele, ja igasugust sidusrühmadelt saadud asjakohast teavet.


  2.   Käesoleva artikli kohaldamisel moodustab Euroopa Pangandusjärelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee, mis koosneb Euroopa Pangandusjärelevalve töötajatest ja pädevate asutuste liikmetest. Vastastikuse eksperdihinnangu komitee esimeheks on Euroopa Pangandusjärelevalve töötaja. Eesistuja teeb pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist ettepaneku vastastikuse eksperdihinnangu komitee esimehe ja liikmete kohta, mille kiidab heaks järelevalvenõukogu. Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu ei tee kümne päeva jooksul pärast eesistuja ettepaneku esitamist otsust selle tagasilükkamise kohta.


  3.   Vastastikused eksperdihinnangud hõlmavad vähemalt järgmiste elementide hindamist:






  a) | pädeva asutuse ressursside piisavus, sõltumatuse määr ja juhtimiskord, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide tulemusliku kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi; |
| --- | --- | --- |

23)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Vastastikused eksperdihinnangud pädevate asutuste kohta

1.   Euroopa Pangandusjärelevalve koostab korrapäraselt vastastikuseid eksperdihinnanguid pädeva asutuse mõne toimingu või kogu tegevuse kohta, et täiendavalt suurendada järelevalvetulemuste sidusust ja tulemuslikkust. Selleks töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja meetodid, mille kohaselt asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Vastastikuste eksperdihinnangute kavandamisel ja tegemisel võetakse arvesse olemasolevat teavet asjaomase pädeva asutuse kohta ning asjaomase asutuse suhtes juba tehtud hindamisi, sealhulgas igasugust asjakohast teavet, mis on artikli 35 kohaselt esitatud Euroopa Pangandusjärelevalvele, ja igasugust sidusrühmadelt saadud asjakohast teavet.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel moodustab Euroopa Pangandusjärelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee, mis koosneb Euroopa Pangandusjärelevalve töötajatest ja pädevate asutuste liikmetest. Vastastikuse eksperdihinnangu komitee esimeheks on Euroopa Pangandusjärelevalve töötaja. Eesistuja teeb pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist ettepaneku vastastikuse eksperdihinnangu komitee esimehe ja liikmete kohta, mille kiidab heaks järelevalvenõukogu. Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu ei tee kümne päeva jooksul pärast eesistuja ettepaneku esitamist otsust selle tagasilükkamise kohta.

3.   Vastastikused eksperdihinnangud hõlmavad vähemalt järgmiste elementide hindamist:

a)

pädeva asutuse ressursside piisavus, sõltumatuse määr ja juhtimiskord, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide tulemusliku kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi;

| b) | liidu õiguse ja järelevalvetavade, sealhulgas artiklite 10–16 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite või rakenduslike tehniliste standardite, suuniste ja soovituste kohaldamisel saavutatud ühtsuse ulatus ja tulemuslikkus ning hinnang selle kohta, mil määral järelevalvetavad võimaldavad saavutada liidu õiguses sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

b)

liidu õiguse ja järelevalvetavade, sealhulgas artiklite 10–16 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite või rakenduslike tehniliste standardite, suuniste ja soovituste kohaldamisel saavutatud ühtsuse ulatus ja tulemuslikkus ning hinnang selle kohta, mil määral järelevalvetavad võimaldavad saavutada liidu õiguses sätestatud eesmärke;

| c) | pädeva asutuse välja töötatud sellise parima tava rakendamine, mille ülevõtmine oleks kasulik ka teistele pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

c)

pädeva asutuse välja töötatud sellise parima tava rakendamine, mille ülevõtmine oleks kasulik ka teistele pädevatele asutustele;

| d) | liidu õigusaktide rakendamisel vastu võetud sätete täitmise tagamisel saavutatud tulemuslikkus ja ühtsuse ulatus, sealhulgas vastutavate isikute suhtes halduskaristuste ja muude haldusmeetmete kohaldamine, kui nimetatud sätteid ei ole järgitud. |
| --- | --- |

d)

liidu õigusaktide rakendamisel vastu võetud sätete täitmise tagamisel saavutatud tulemuslikkus ja ühtsuse ulatus, sealhulgas vastutavate isikute suhtes halduskaristuste ja muude haldusmeetmete kohaldamine, kui nimetatud sätteid ei ole järgitud.

4.   Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste aruande. Aruande koostab vastastikuse eksperdihinnangu komitee ja võtab artikli 44 lõike 3a kohaselt vastu järelevalvenõukogu. Aruande koostamisel konsulteerib vastastikuse eksperdihinnangu komitee juhatusega, et tagada sidusus teiste vastastikuse eksperdihinnangu aruannetega ja tagada võrdsed tingimused. Juhatus hindab eelkõige, kas metoodikat on kohaldatud samal viisil. Aruandes määratakse kindlaks vastastikuse eksperdihinnangu tulemusel asjakohaseks, proportsionaalseks ja vajalikuks peetavad järelmeetmed ja selgitatakse neid. Kõnealused järelmeetmed võidakse vastu võtta artikli 16 kohaste suuniste ja soovitustena või artikli 29 lõike 1 punkti a kohaste arvamustena.

Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused igati järgida kõiki esitatud suuniseid ja soovitusi.

Regulatiivse tehnilise standardi eelnõu või rakendusliku tehnilise standardi eelnõu väljatöötamisel vastavalt artiklitele 10–15 või suuniste või soovituste koostamisel vastavalt artiklile 16 võtab Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse vastastikuse eksperdihinnangu tulemust ja muud teavet, mida Euroopa Pangandusjärelevalve on oma ülesannete täitmisel saanud, et tagada parima kvaliteediga järelevalvetavade ühtsus.

5.   Kui Euroopa Pangandusjärelevalve leiab vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste või tema ülesannete täitmisel talle teatavaks saanud teabe põhjal, et finantsasutuste või pädevate asutuste suhtes kohaldatavad liidu õigusnormid vajavad liidu seisukohast täiendavat ühtlustamist, esitab ta komisjonile arvamuse.

6.   Kaks aastat pärast vastastikuse eksperdihinnangu aruande avaldamist korraldab Euroopa Pangandusjärelevalve järelaruande koostamise. Järelaruande koostab vastastikuse eksperdihinnangu komitee ja selle võtab artikli 44 lõike 3a kohaselt vastu järelevalvenõukogu. Järelaruande koostamisel konsulteerib vastastikuse eksperdihinnangu komitee juhatusega, et tagada sidusus teiste järelaruannetega. Järelaruanne sisaldab muu hulgas hinnangut selle kohta, kui piisavad ja tulemuslikud on meetmed, mida vastastikuses eksperdihinnangus osalenud pädevad asutused on võtnud seoses vastastikuse eksperdihinnangu aruandes käsitletud järelmeetmetega.

7.   Vastastikuse eksperdihinnangu komitee teeb pärast hindamisele kuuluvate pädevate asutustega konsulteerimist kindlaks vastastikuse eksperdihinnangu peamised põhjendatud järeldused. Euroopa Pangandusjärelevalve avalikustab vastastikuse eksperdihinnangu peamised põhjendatud järeldused ja lõikes 6 osutatud järelaruande. Kui Euroopa Pangandusjärelevalve peamised põhjendatud järeldused erinevad vastastikuse eksperdihinnangu komitee kindlaks tehtud järeldustest, siis edastab Euroopa Pangandusjärelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee läbivaadatud järeldused konfidentsiaalselt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Kui pädev asutus, kelle suhtes vastastikune eksperdihinnang tehakse, on mures selle pärast, et Euroopa Pangandusjärelevalve peamiste põhjendatud järelduste avaldamine ohustaks finantssüsteemi stabiilsust, on tal võimalik edastada see küsimus järelevalvenõukogule. Järelevalvenõukogu võib otsustada väljavõtteid mitte avaldada.

8.   Käesoleva artikli kohaldamisel teeb juhatus ettepaneku kahe järgmise aasta vastastikuse eksperdihinnangu töökava kohta, milles muu hulgas kajastatakse eelmistes vastastikuse eksperdihinnangu menetlustes omandatud kogemusi ja artiklis 45b osutatud koordineerimisrühma arutelusid. Vastastikuse eksperdihinnangu töökava moodustab iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi eraldi osa. See tehakse üldsusele kättesaadavaks. Pakiliste või ettenägematute asjaolude korral võib Euroopa Pangandusjärelevalve otsustada korraldada täiendava vastastikuse eksperdihinnangu.“

| 24) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Pangandusjärelevalve koordineerib üldiselt pädevate asutuste tegevust, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust.“; |
| --- | --- | --- |

24)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Pangandusjärelevalve koordineerib üldiselt pädevate asutuste tegevust, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust.“;

| b) | teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Pangandusjärelevalve edendab liidu tegutsemist koordineeritud viisil, muu hulgas:“; |
| --- | --- | --- |

b)

teist lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Pangandusjärelevalve edendab liidu tegutsemist koordineeritud viisil, muu hulgas:“;

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | võttes finantsturgude toimimist ohustada võiva arengu korral sobivaid meetmeid, et kooskõlastada asjakohaste pädevate asutuste tegevust;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

võttes finantsturgude toimimist ohustada võiva arengu korral sobivaid meetmeid, et kooskõlastada asjakohaste pädevate asutuste tegevust;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „ea) | võttes sobivaid meetmeid, et koordineerida asjaomaste pädevate asutuste tegevust eesmärgiga lihtsustada tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„ea)

võttes sobivaid meetmeid, et koordineerida asjaomaste pädevate asutuste tegevust eesmärgiga lihtsustada tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu;“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Selleks et aidata kaasa Euroopa ühise arusaama loomisele tehnoloogilise innovatsiooni suhtes, edendab Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvealast ühtsust, kohasel juhul tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee toetusel, lihtsustades tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu, eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Pangandusjärelevalve võtta kooskõlas artikliga 16 vastu suuniseid või soovitusi.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Selleks et aidata kaasa Euroopa ühise arusaama loomisele tehnoloogilise innovatsiooni suhtes, edendab Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvealast ühtsust, kohasel juhul tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee toetusel, lihtsustades tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu, eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Pangandusjärelevalve võtta kooskõlas artikliga 16 vastu suuniseid või soovitusi.“

| 25) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 31a
  Teabevahetus sobivuse ja asjakohasuse kohta
  Euroopa Pangandusjärelevalve loob koos Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) teabevahetussüsteemi, milles pädevad asutused vahetavad teavet finantsasutustes olulist osalust omavate isikute, finantsasutuste juhtide ja võtmeisikute sobivuse ja asjakohasuse hindamise kohta kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega.“ |
| --- | --- |

25)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31a

Teabevahetus sobivuse ja asjakohasuse kohta

Euroopa Pangandusjärelevalve loob koos Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) teabevahetussüsteemi, milles pädevad asutused vahetavad teavet finantsasutustes olulist osalust omavate isikute, finantsasutuste juhtide ja võtmeisikute sobivuse ja asjakohasuse hindamise kohta kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega.“

| 26) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Turusuundumuste hindamine, sealhulgas stressitestid“; |
| --- | --- | --- |

26)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Turusuundumuste hindamine, sealhulgas stressitestid“;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib ja hindab turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja vajaduse korral teavitab Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni asjakohastest mikrousaldatavuse suundumustest ning võimalikest riskidest ja nõrkadest kohtadest. Euroopa Pangandusjärelevalve lisab oma hinnangutesse analüüsi turgude kohta, kus finantsasutused toimivad, ning hinnangu selle kohta, milline on võimalike turusuundumuste mõju finantsasutustele.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Pangandusjärelevalve jälgib ja hindab turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja vajaduse korral teavitab Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni asjakohastest mikrousaldatavuse suundumustest ning võimalikest riskidest ja nõrkadest kohtadest. Euroopa Pangandusjärelevalve lisab oma hinnangutesse analüüsi turgude kohta, kus finantsasutused toimivad, ning hinnangu selle kohta, milline on võimalike turusuundumuste mõju finantsasutustele.“;

| c) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Pangandusjärelevalve algatab ja koordineerib kogu liitu hõlmavaid finantsasutuste kohanemisvõime hindamisi ebasoodsate turusuundumuste korral. Selleks töötab ta välja:“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Pangandusjärelevalve algatab ja koordineerib kogu liitu hõlmavaid finantsasutuste kohanemisvõime hindamisi ebasoodsate turusuundumuste korral. Selleks töötab ta välja:“;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ühise metoodika, mille kohaselt hinnata majanduslike stsenaariumide mõju finantsasutuse finantsseisundile, võttes muu hulgas arvesse ebasoodsast keskkondlikust arengust tekkivaid riske;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ühise metoodika, mille kohaselt hinnata majanduslike stsenaariumide mõju finantsasutuse finantsseisundile, võttes muu hulgas arvesse ebasoodsast keskkondlikust arengust tekkivaid riske;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | ühise metoodika, mille kohaselt määrata kindlaks finantsasutused, kes kaasatakse kogu liitu hõlmavatesse hindamistesse;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

ühise metoodika, mille kohaselt määrata kindlaks finantsasutused, kes kaasatakse kogu liitu hõlmavatesse hindamistesse;“;

| iv) | punktid c ja d asendatakse järgmisega:






  „c) | ühise metoodika teatavate toodete omaduste või turustusprotsesside mõju hindamiseks finantsasutusele; |
| --- | --- | --- |

iv)

punktid c ja d asendatakse järgmisega:

„c)

ühise metoodika teatavate toodete omaduste või turustusprotsesside mõju hindamiseks finantsasutusele;

| d) | varahindamise ühise metoodika, kui seda peetakse stressitesti tegemiseks vajalikuks, ning“; |
| --- | --- |

d)

varahindamise ühise metoodika, kui seda peetakse stressitesti tegemiseks vajalikuks, ning“;

| v) | lisatakse järgmine punkt:






  „e) | ühise metoodika keskkonnariskide mõju hindamiseks finantsasutuste finantsstabiilsusele.“; |
| --- | --- | --- |

v)

lisatakse järgmine punkt:

„e)

ühise metoodika keskkonnariskide mõju hindamiseks finantsasutuste finantsstabiilsusele.“;

| vi) | lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Pangandusjärelevalve teeb käesoleva lõike kohaldamiseks koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga.“; |
| --- | --- |

vi)

lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Pangandusjärelevalve teeb käesoleva lõike kohaldamiseks koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga.“;

| d) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1092/2010 kohaseid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid, esitab Euroopa Pangandusjärelevalve kord aastas ja vajaduse korral sagedamini Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule oma pädevusvaldkonnas suundumuste, võimalike riskide ja nõrkade kohtade hinnangu koos käesoleva määruse artikli 22 lõikes 2 osutatud riskinäidikuga.“; |
| --- | --- |

d)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1092/2010 kohaseid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid, esitab Euroopa Pangandusjärelevalve kord aastas ja vajaduse korral sagedamini Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule oma pädevusvaldkonnas suundumuste, võimalike riskide ja nõrkade kohtade hinnangu koos käesoleva määruse artikli 22 lõikes 2 osutatud riskinäidikuga.“;

| e) | lõige 3b asendatakse järgmisega:

  „3b.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib nõuda, et pädevad asutused nõuaksid finantsasutustelt nende poolt lõike 3a alusel esitatavale teabele sõltumatu välisauditi tegemist.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 3b asendatakse järgmisega:

„3b.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib nõuda, et pädevad asutused nõuaksid finantsasutustelt nende poolt lõike 3a alusel esitatavale teabele sõltumatu välisauditi tegemist.“

| 27) | Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 33
  Rahvusvahelised suhted, sealhulgas samaväärsus

  1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide pädevust, võib Euroopa Pangandusjärelevalve luua kontakte ja sõlmida halduskokkuleppeid reguleerivate ja järelevalveasutuste ning, kohaldatavuse korral kriisilahendusasutuste, ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide valitsusasutustega. Kõnealused kokkulepped ei loo liidule ja selle liikmesriikidele õiguslikke kohustusi ega takista liikmesriike ja nende pädevaid asutusi sõlmimast kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid kolmandate riikidega.
  Euroopa Pangandusjärelevalve ei sõlmi halduskokkuleppeid kolmanda riigi reguleerivate ja järelevalveasutustega ning kohaldatavuse korral kriisilahendusasutustega, kui see kolmas riik on vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklile 9 vastu võetud komisjoni kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilisi puudusi, mis on märkimisväärseks ohuks liidu finantssüsteemile. See ei välista Euroopa Pangandusjärelevalve ja vastavate kolmandate riikide asutuste muid koostöövorme, mille eesmärk on vähendada liidu finantssüsteemile avalduvat ohtu.


  2.   Komisjoni konkreetse nõustamistaotluse alusel või juhul, kui see on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega, aitab Euroopa Pangandusjärelevalve komisjonil ette valmistada kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid (edaspidi „samaväärsuse otsus”).


  3.   Euroopa Pangandusjärelevalve seirab asjakohaseid regulatiivseid, järelevalve- ja, kohaldatavuse korral kriisilahendusalaseid suundumusi, nõuete täitmise tagamise tavasid ja turusuundumusi sellises ulatuses, nagu see on asjakohane riskipõhise samaväärsuse hindamise jaoks sellistes kolmandates riikides, mille kohta komisjon on vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele teinud samaväärsuse otsuse, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuidas need suundumused võivad mõjutada finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset ja siseturu toimimist.
  Euroopa Pangandusjärelevalve kontrollib lisaks, kas kriteeriumid, mille alusel samaväärsuse otsus on tehtud, ja samaväärsuse otsuses sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud.
  Euroopa Pangandusjärelevalve võib teha koostööd kolmandate riikide asjaomaste asutustega. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) konfidentsiaalse aruande, mis sisaldab kõigi samaväärsete kolmandate riikide seire tulemuste kokkuvõtteid. Aruandes keskendutakse eelkõige finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist mõjutavatele teguritele.
  Kui Euroopa Pangandusjärelevalve tuvastab käesolevas lõikes osutatud kolmandate riikide regulatiivsetes, järelevalve- ja, kohaldatavuse korral, kriisilahendusalastes või nõuete täitmise tagamise tavades asjakohaseid suundumusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni.


  4.   Ilma et see mõjutaks artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud erinõudeid ja kohaldades käesoleva artikli lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Pangandusjärelevalve võimaluse korral koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega ja kohaldatavuse korral ka kriisilahendusasutustega, kelle regulatiivne ja järelevalvekord on tunnistatud samaväärseks. Seda koostööd tehakse põhimõtteliselt kõnealuste kolmandate riikide asjaomaste asutustega sõlmitud halduskokkulepete alusel. Selliste halduskokkulepete läbirääkimiste käigus lisab Euroopa Pangandusjärelevalve neisse sätted, mis käsitlevad järgmist:






  a) | mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel saada asjakohast teavet, sealhulgas teavet regulatiivse korra, järelevalvealase käsitusviisi, asjakohaste turusuundumuste ja muutuste kohta, mis võivad mõjutada samaväärsuse otsust; |
| --- | --- | --- |

27)

Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 33

Rahvusvahelised suhted, sealhulgas samaväärsus

1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide pädevust, võib Euroopa Pangandusjärelevalve luua kontakte ja sõlmida halduskokkuleppeid reguleerivate ja järelevalveasutuste ning, kohaldatavuse korral kriisilahendusasutuste, ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide valitsusasutustega. Kõnealused kokkulepped ei loo liidule ja selle liikmesriikidele õiguslikke kohustusi ega takista liikmesriike ja nende pädevaid asutusi sõlmimast kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid kolmandate riikidega.

Euroopa Pangandusjärelevalve ei sõlmi halduskokkuleppeid kolmanda riigi reguleerivate ja järelevalveasutustega ning kohaldatavuse korral kriisilahendusasutustega, kui see kolmas riik on vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklile 9 vastu võetud komisjoni kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilisi puudusi, mis on märkimisväärseks ohuks liidu finantssüsteemile. See ei välista Euroopa Pangandusjärelevalve ja vastavate kolmandate riikide asutuste muid koostöövorme, mille eesmärk on vähendada liidu finantssüsteemile avalduvat ohtu.

2.   Komisjoni konkreetse nõustamistaotluse alusel või juhul, kui see on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega, aitab Euroopa Pangandusjärelevalve komisjonil ette valmistada kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid (edaspidi „samaväärsuse otsus”).

3.   Euroopa Pangandusjärelevalve seirab asjakohaseid regulatiivseid, järelevalve- ja, kohaldatavuse korral kriisilahendusalaseid suundumusi, nõuete täitmise tagamise tavasid ja turusuundumusi sellises ulatuses, nagu see on asjakohane riskipõhise samaväärsuse hindamise jaoks sellistes kolmandates riikides, mille kohta komisjon on vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele teinud samaväärsuse otsuse, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuidas need suundumused võivad mõjutada finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset ja siseturu toimimist.

Euroopa Pangandusjärelevalve kontrollib lisaks, kas kriteeriumid, mille alusel samaväärsuse otsus on tehtud, ja samaväärsuse otsuses sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud.

Euroopa Pangandusjärelevalve võib teha koostööd kolmandate riikide asjaomaste asutustega. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) konfidentsiaalse aruande, mis sisaldab kõigi samaväärsete kolmandate riikide seire tulemuste kokkuvõtteid. Aruandes keskendutakse eelkõige finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist mõjutavatele teguritele.

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve tuvastab käesolevas lõikes osutatud kolmandate riikide regulatiivsetes, järelevalve- ja, kohaldatavuse korral, kriisilahendusalastes või nõuete täitmise tagamise tavades asjakohaseid suundumusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni.

4.   Ilma et see mõjutaks artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud erinõudeid ja kohaldades käesoleva artikli lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Pangandusjärelevalve võimaluse korral koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega ja kohaldatavuse korral ka kriisilahendusasutustega, kelle regulatiivne ja järelevalvekord on tunnistatud samaväärseks. Seda koostööd tehakse põhimõtteliselt kõnealuste kolmandate riikide asjaomaste asutustega sõlmitud halduskokkulepete alusel. Selliste halduskokkulepete läbirääkimiste käigus lisab Euroopa Pangandusjärelevalve neisse sätted, mis käsitlevad järgmist:

a)

mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel saada asjakohast teavet, sealhulgas teavet regulatiivse korra, järelevalvealase käsitusviisi, asjakohaste turusuundumuste ja muutuste kohta, mis võivad mõjutada samaväärsuse otsust;

| b) | järelevalvetegevuse, sealhulgas vajaduse korral kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik samaväärsuse otsustega seotud järelmeetmeteks. |
| --- | --- |

b)

järelevalvetegevuse, sealhulgas vajaduse korral kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik samaväärsuse otsustega seotud järelmeetmeteks.

Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab komisjoni, kui kolmanda riigi pädev asutus keeldub sellist halduskokkulepet sõlmimast või tulemuslikku koostööd tegemast.

5.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade loomiseks liidus ning rahvusvahelise järelevalvealase koordineerimise edendamiseks võib Euroopa Pangandusjärelevalve välja töötada näidishalduskokkuleppe. Pädevad asutused püüavad sellist näidiskokkulepet igati järgida.

Artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandesse lisab Euroopa Pangandusjärelevalve teabe järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikide haldusasutustega sõlmitud halduskokkulepete, Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile samaväärsuse otsuste ettevalmistamiseks antud abi ja käesoleva artikli lõike 3 kohase Euroopa Pangandusjärelevalve seire kohta.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve panustab oma volituste piires vastavalt käesolevale määrusele ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele liidu huvide ühtsesse, ühisesse, järjepidevasse ja tulemuslikku esindatusse rahvusvahelistel foorumitel.“

| 28) | Artikkel 34 jäetakse välja. |
| --- | --- |

28)

Artikkel 34 jäetakse välja.

| 29) | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 jäetakse välja;

| b) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuse või soovituse saamist arutab Euroopa Pangandusjärelevalve hoiatust või soovitust järgmisel järelevalvenõukogu koosolekul või kohasel juhul varem, et hinnata sellise hoiatuse või soovituse mõju oma ülesannete täitmisele ja selle võimalikke järelmeetmeid.
  Asjakohase otsustamismenetluse käigus teeb Euroopa Pangandusjärelevalve otsuse meetmete kohta, mis tuleb kooskõlas käesoleva määrusega antud volitustega võtta, et lahendada hoiatustes või soovitustes tõstatatud küsimusi.
  Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei järgi hoiatust või soovitust, põhjendab ta oma toimimisviisi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest Euroopa Parlamenti kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 19 lõikega 5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest ka nõukogu.


  5.   Kohasel juhul kasutab Euroopa Pangandusjärelevalve käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada selliste hoiatuste või soovituste järelmeetmed, mille Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on esitanud pädevale asutusele.
  Kui adressaat ei kavatse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust järgida, teatab ta sellest järelevalvenõukogule ja põhjendab oma otsust.
  Kui pädev asutus teavitab kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikega 1 Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu meetmetest, mis on võetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse alusel, võtab ta nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu seisukohti.“; |
| --- | --- |

b)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuse või soovituse saamist arutab Euroopa Pangandusjärelevalve hoiatust või soovitust järgmisel järelevalvenõukogu koosolekul või kohasel juhul varem, et hinnata sellise hoiatuse või soovituse mõju oma ülesannete täitmisele ja selle võimalikke järelmeetmeid.

Asjakohase otsustamismenetluse käigus teeb Euroopa Pangandusjärelevalve otsuse meetmete kohta, mis tuleb kooskõlas käesoleva määrusega antud volitustega võtta, et lahendada hoiatustes või soovitustes tõstatatud küsimusi.

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei järgi hoiatust või soovitust, põhjendab ta oma toimimisviisi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest Euroopa Parlamenti kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 19 lõikega 5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest ka nõukogu.

5.   Kohasel juhul kasutab Euroopa Pangandusjärelevalve käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada selliste hoiatuste või soovituste järelmeetmed, mille Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on esitanud pädevale asutusele.

Kui adressaat ei kavatse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust järgida, teatab ta sellest järelevalvenõukogule ja põhjendab oma otsust.

Kui pädev asutus teavitab kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikega 1 Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu meetmetest, mis on võetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse alusel, võtab ta nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu seisukohti.“;

| c) | lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 6 jäetakse välja.

| 30) | Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pangandussektori sidusrühmade kogusse kuulub 30 liiget. Nende liikmete hulka kuulub:






  a) | 13 liiget, kes esindavad tasakaalustatult liidus tegutsevaid finantsasutusi, kellest omakorda kolm esindavad ühistu- ja säästupankasid; |
| --- | --- | --- | --- |

30)

Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Pangandussektori sidusrühmade kogusse kuulub 30 liiget. Nende liikmete hulka kuulub:

a)

13 liiget, kes esindavad tasakaalustatult liidus tegutsevaid finantsasutusi, kellest omakorda kolm esindavad ühistu- ja säästupankasid;

| b) | 13 liiget, kes esindavad liidus tegutsevaid finantsasutuste töötajate esindajaid, tarbijaid, pangateenuste kasutajaid ja VKEde esindajaid, ning |
| --- | --- |

b)

13 liiget, kes esindavad liidus tegutsevaid finantsasutuste töötajate esindajaid, tarbijaid, pangateenuste kasutajaid ja VKEde esindajaid, ning

| c) | neli liiget, kes on sõltumatud tippteadlased. |
| --- | --- |

c)

neli liiget, kes on sõltumatud tippteadlased.

3.   Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed määrab järelevalvenõukogu avaliku ja läbipaistva valikumenetluse kaudu. Otsuse tegemisel tagab järelevalvenõukogu nii palju kui võimalik pangandussektori mitmekesisuse kajastamise, asjakohase geograafilise ja soolise tasakaalu ning sidusrühmade esindatuse kogu liidu piires. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed valitakse nende kvalifikatsiooni, oskuste, asjaomaste teadmiste ja tõendatud kogemuse alusel.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed valivad liikmete seast kogu esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat.
  Euroopa Parlament võib kutsuda pangandussektori sidusrühmade kogu esimehe enda ette avaldusi tegema ja parlamendiliikmete kõikidele küsimustele vastama alati, kui seda palutakse.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed valivad liikmete seast kogu esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat.

Euroopa Parlament võib kutsuda pangandussektori sidusrühmade kogu esimehe enda ette avaldusi tegema ja parlamendiliikmete kõikidele küsimustele vastama alati, kui seda palutakse.“;

| c) | lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kogu vajaliku teabe, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, ja tagab pangandussektori sidusrühmade kogule piisavad sekretariaaditeenused. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete jaoks, kes esindavad mittetulundusorganisatsioone, kehtestatakse nõuetekohane hüvitis, mida ei kohaldata ettevõtjate esindajate suhtes. Selle hüvitise puhul võetakse arvesse liikmete ettevalmistavat ja järeltööd ning see on vähemalt samaväärne nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (*21) (millega kehtestatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused) (edaspidi „personalieeskirjad”) V jaotise 1. peatüki 2. jaos toodud ametnike hüvitiste määradega. Pangandussektori sidusrühmade kogu võib moodustada tehnilistes küsimustes töörühmi. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida korraldatakse uus valikumenetlus.


  (*21)  
  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1.“;" |
| --- | --- |

c)

lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kogu vajaliku teabe, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, ja tagab pangandussektori sidusrühmade kogule piisavad sekretariaaditeenused. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete jaoks, kes esindavad mittetulundusorganisatsioone, kehtestatakse nõuetekohane hüvitis, mida ei kohaldata ettevõtjate esindajate suhtes. Selle hüvitise puhul võetakse arvesse liikmete ettevalmistavat ja järeltööd ning see on vähemalt samaväärne nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (*21) (millega kehtestatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused) (edaspidi „personalieeskirjad”) V jaotise 1. peatüki 2. jaos toodud ametnike hüvitiste määradega. Pangandussektori sidusrühmade kogu võib moodustada tehnilistes küsimustes töörühmi. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida korraldatakse uus valikumenetlus.

(*21)  
  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1.“;"

*21

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Pangandussektori sidusrühmade kogu võib anda Euroopa Pangandusjärelevalvele nõu kõikides küsimustes, mis on seotud Euroopa Pangandusjärelevalve ülesannetega, pöörates erilist tähelepanu artiklites 10–16, 29, 30 ja 32 sätestatud ülesannetele.
  Kui pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed ei suuda nõuandes kokku leppida, võib üks kolmandik selle liikmetest või ühte sidusrühmade gruppi esindavad liikmed anda nõu eraldi.
  Pangandussektori sidusrühmade kogu, väärtpaberituru sidusrühmade kogu, kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ning tööandjapensionide sidusrühmade kogu võivad anda Euroopa järelevalveasutuste tegevusega seotud küsimustes ühist nõu vastavalt artiklile 56, mis käsitleb ühiseid seisukohti ja õigusakte.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Pangandussektori sidusrühmade kogu võib anda Euroopa Pangandusjärelevalvele nõu kõikides küsimustes, mis on seotud Euroopa Pangandusjärelevalve ülesannetega, pöörates erilist tähelepanu artiklites 10–16, 29, 30 ja 32 sätestatud ülesannetele.

Kui pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed ei suuda nõuandes kokku leppida, võib üks kolmandik selle liikmetest või ühte sidusrühmade gruppi esindavad liikmed anda nõu eraldi.

Pangandussektori sidusrühmade kogu, väärtpaberituru sidusrühmade kogu, kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ning tööandjapensionide sidusrühmade kogu võivad anda Euroopa järelevalveasutuste tegevusega seotud küsimustes ühist nõu vastavalt artiklile 56, mis käsitleb ühiseid seisukohti ja õigusakte.“;

| e) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Euroopa Pangandusjärelevalve avalikustab pangandussektori sidusrühmade kogu nõuanded, selle liikmete eraldi nõuanded ning arutelude tulemused, samuti teabe selle kohta, kuidas nõuandeid ja arutelude tulemusi on arvesse võetud.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Euroopa Pangandusjärelevalve avalikustab pangandussektori sidusrühmade kogu nõuanded, selle liikmete eraldi nõuanded ning arutelude tulemused, samuti teabe selle kohta, kuidas nõuandeid ja arutelude tulemusi on arvesse võetud.“

| 31) | Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 39
  Otsustamismenetlus

  1.   Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb artiklite 17, 18 ja 19 kohaseid otsuseid vastu võttes käesoleva artikli lõigete 2–6 kohaselt.


  2.   Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab otsuse iga adressaati otsuse tegemise kavatsusest adressaadi ametlikus keeles, määrates tähtaja, mille jooksul võib adressaat otsusega seotud küsimuses esitada oma seisukohti, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Adressaat võib esitada oma seisukohad oma ametlikus keeles. Esimest lauset kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.


  3.   Euroopa Pangandusjärelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.


  4.   Euroopa Pangandusjärelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.


  5.   Kui Euroopa Pangandusjärelevalve võtab vastu artikli 18 lõike 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle sobiva ajavahemiku järel läbi.


  6.   Artikli 17, 18 või 19 kohased Euroopa Pangandusjärelevalve otsused avalikustatakse. Avalikustamisel esitatakse asjaomase pädeva asutuse või finantsasutuse andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus kõnealuste finantsasutuste õigustatud huviga või nende ärisaladuse kaitsega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“ |
| --- | --- |

31)

Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 39

Otsustamismenetlus

1.   Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb artiklite 17, 18 ja 19 kohaseid otsuseid vastu võttes käesoleva artikli lõigete 2–6 kohaselt.

2.   Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab otsuse iga adressaati otsuse tegemise kavatsusest adressaadi ametlikus keeles, määrates tähtaja, mille jooksul võib adressaat otsusega seotud küsimuses esitada oma seisukohti, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Adressaat võib esitada oma seisukohad oma ametlikus keeles. Esimest lauset kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.

3.   Euroopa Pangandusjärelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.

4.   Euroopa Pangandusjärelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.

5.   Kui Euroopa Pangandusjärelevalve võtab vastu artikli 18 lõike 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle sobiva ajavahemiku järel läbi.

6.   Artikli 17, 18 või 19 kohased Euroopa Pangandusjärelevalve otsused avalikustatakse. Avalikustamisel esitatakse asjaomase pädeva asutuse või finantsasutuse andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus kõnealuste finantsasutuste õigustatud huviga või nende ärisaladuse kaitsega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“

| 32) | Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | eesistuja;“; |
| --- | --- | --- | --- |

32)

Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

eesistuja;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „8.   Kui lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi avalik-õiguslik asutus ei ole vastutav tarbijakaitsenormide täitmise tagamise eest, võib kõnealuses punktis osutatud järelevalvenõukogu liige otsustada kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis on tarbijakaitsealane vastutus jagatud mitme ametiasutuse vahel, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„8.   Kui lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi avalik-õiguslik asutus ei ole vastutav tarbijakaitsenormide täitmise tagamise eest, võib kõnealuses punktis osutatud järelevalvenõukogu liige otsustada kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis on tarbijakaitsealane vastutus jagatud mitme ametiasutuse vahel, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas.“

| 33) | Artiklid 41 ja 42 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 41
  Sisekomiteed

  1.   Järelevalvenõukogu võib omal algatusel või eesistuja taotlusel teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib juhatuse või eesistuja taotlusel moodustada sisekomiteesid juhatuse ülesannete täitmiseks. Järelevalvenõukogu võib delegeerida sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.


  2.   Artikli 17 kohaldamiseks ja piiramata artikli 9a lõikes 7 osutatud sisekomitee rolli teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla väidetavalt liidu õigust rikkunud pädeva asutuse esindajad, asjaomane vaidlus ei tohi puudutada nende huve ja nad ei tohi olla asjaomase pädeva asutusega otseselt seotud.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  3.   Artikli 19 kohaldamiseks ja piiramata artikli 9a lõikes 7 osutatud sisekomitee rolli teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla erimeelsusel olevate pädevate asutuste esindajad, vaidlusküsimus ei tohi riivata nende huve ja nad ei tohi olla asjaomaste pädevate asutustega otseselt seotud.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  4.   Artikli 22 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud uurimise puhul võib eesistuja teha uurimise algatamise ja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  5.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud vaekogud või eesistuja teevad artikli 17 või 19 alusel otsuse ettepanekud, välja arvatud küsimustes, mis käsitlevad finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise otstarbel kasutamise tõkestamist, mis esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks. Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud vaekogu esitab artikli 22 lõike 4 esimese lõigu kohaselt läbi viidud uurimise tulemuse järelevalvenõukogule.


  6.   Järelevalvenõukogu võtab vastu käesolevas artiklis osutatud vaekogude kodukorra.



  Artikkel 42
  Järelevalvenõukogu sõltumatus

  1.   Järelevalvenõukogu liikmed täidavad käesoleva määrusega neile antud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.


  2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ning ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa järelevalvenõukogu liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.


  3.   Enne järelevalvenõukogu koosolekul osalemist teatavad järelevalvenõukogu liikmed, eesistuja ning hääletusel mitteosalevad esindajad ja vaatlejad sõnaselgelt ja täielikult, et neil puudub igasugune huvi, mis võiks mõjutada nende sõltumatust päevakorras oleva küsimuse puhul, ning nad ei osale aruteludes ega hääleta küsimustes, mille puhul selline huvi on olemas.


  4.   Järelevalvenõukogu kehtestab oma kodukorras lõikes 3 osutatud huvidest teatamise ning huvide konflikti vältimise ja haldamise praktilise korra.“ |
| --- | --- |

33)

Artiklid 41 ja 42 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Sisekomiteed

1.   Järelevalvenõukogu võib omal algatusel või eesistuja taotlusel teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib juhatuse või eesistuja taotlusel moodustada sisekomiteesid juhatuse ülesannete täitmiseks. Järelevalvenõukogu võib delegeerida sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.

2.   Artikli 17 kohaldamiseks ja piiramata artikli 9a lõikes 7 osutatud sisekomitee rolli teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla väidetavalt liidu õigust rikkunud pädeva asutuse esindajad, asjaomane vaidlus ei tohi puudutada nende huve ja nad ei tohi olla asjaomase pädeva asutusega otseselt seotud.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

3.   Artikli 19 kohaldamiseks ja piiramata artikli 9a lõikes 7 osutatud sisekomitee rolli teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla erimeelsusel olevate pädevate asutuste esindajad, vaidlusküsimus ei tohi riivata nende huve ja nad ei tohi olla asjaomaste pädevate asutustega otseselt seotud.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

4.   Artikli 22 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud uurimise puhul võib eesistuja teha uurimise algatamise ja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

5.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud vaekogud või eesistuja teevad artikli 17 või 19 alusel otsuse ettepanekud, välja arvatud küsimustes, mis käsitlevad finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise otstarbel kasutamise tõkestamist, mis esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks. Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud vaekogu esitab artikli 22 lõike 4 esimese lõigu kohaselt läbi viidud uurimise tulemuse järelevalvenõukogule.

6.   Järelevalvenõukogu võtab vastu käesolevas artiklis osutatud vaekogude kodukorra.

Artikkel 42

Järelevalvenõukogu sõltumatus

1.   Järelevalvenõukogu liikmed täidavad käesoleva määrusega neile antud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ning ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa järelevalvenõukogu liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.

3.   Enne järelevalvenõukogu koosolekul osalemist teatavad järelevalvenõukogu liikmed, eesistuja ning hääletusel mitteosalevad esindajad ja vaatlejad sõnaselgelt ja täielikult, et neil puudub igasugune huvi, mis võiks mõjutada nende sõltumatust päevakorras oleva küsimuse puhul, ning nad ei osale aruteludes ega hääleta küsimustes, mille puhul selline huvi on olemas.

4.   Järelevalvenõukogu kehtestab oma kodukorras lõikes 3 osutatud huvidest teatamise ning huvide konflikti vältimise ja haldamise praktilise korra.“

| 34) | Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu annab Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuseks juhiseid ja vastutab II peatükis osutatud otsuste tegemise eest. Järelevalvenõukogu võtab vastu Euroopa Pangandusjärelevalve arvamusi, soovitusi, suuniseid ja otsuseid ning annab II peatükis osutatud nõu, lähtuvalt asjaomase sisekomitee, vaekogu või eesistuja või juhatuse ettepanekust, olenevalt kohaldatavusest.“; |
| --- | --- | --- |

34)

Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu annab Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuseks juhiseid ja vastutab II peatükis osutatud otsuste tegemise eest. Järelevalvenõukogu võtab vastu Euroopa Pangandusjärelevalve arvamusi, soovitusi, suuniseid ja otsuseid ning annab II peatükis osutatud nõu, lähtuvalt asjaomase sisekomitee, vaekogu või eesistuja või juhatuse ettepanekust, olenevalt kohaldatavusest.“;

| b) | lõiked 2 ja 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu Euroopa Pangandusjärelevalve tegevust käsitleva aastaaruande, sealhulgas eesistuja ülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu Euroopa Pangandusjärelevalve tegevust käsitleva aastaaruande, sealhulgas eesistuja ülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“;

| d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Järelevalvenõukogul on distsiplinaarvõim eesistuja ja tegevdirektori üle. Ta võib tegevdirektori ametist vabastada artikli 51 lõikes 5 sätestatud korras.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Järelevalvenõukogul on distsiplinaarvõim eesistuja ja tegevdirektori üle. Ta võib tegevdirektori ametist vabastada artikli 51 lõikes 5 sätestatud korras.“

| 35) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 43a
  Järelevalvenõukogu otsuste läbipaistvus
  Olenemata artiklist 70 edastab Euroopa Pangandusjärelevalve kuue nädala jooksul järelevalvenõukogu koosoleku toimumise kuupäevast arvates Euroopa Parlamendile vähemalt koosoleku põhjaliku ja sisulise kokkuvõtte, mis annab täieliku ettekujutuse aruteludest, sealhulgas otsuste loetelu koos selgitustega. Koosoleku kokkuvõte ei kajasta järelevalvenõukogu arutelusid, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis ei ole sätestatud teisti.“ |
| --- | --- |

35)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 43a

Järelevalvenõukogu otsuste läbipaistvus

Olenemata artiklist 70 edastab Euroopa Pangandusjärelevalve kuue nädala jooksul järelevalvenõukogu koosoleku toimumise kuupäevast arvates Euroopa Parlamendile vähemalt koosoleku põhjaliku ja sisulise kokkuvõtte, mis annab täieliku ettekujutuse aruteludest, sealhulgas otsuste loetelu koos selgitustega. Koosoleku kokkuvõte ei kajasta järelevalvenõukogu arutelusid, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis ei ole sätestatud teisti.“

| 36) | Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.
  Käesoleva määruse artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning käesoleva määruse artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja käesoleva määruse VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklis 3, kusjuures see hõlmab vähemalt hääletusel osalevate selliste liikmesriikide pädevatest asutustest pärit liikmete lihthäälteenamust, kes on osalevad liikmesriigid määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 punkti 1 tähenduses (edaspidi „osalevad liikmesriigid”), ja hääletusel osalevate selliste liikmesriikide pädevatest asutustest pärit liikmete lihthäälteenamust, kes ei ole osalevad liikmesriigid (edaspidi „mitteosalevad liikmesriigid”).
  Eesistuja ei hääleta teises lõigus osutatud otsuste üle.
  Artikli 41 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud vaekogude koosseisu ning artikli 30 lõikes 2 osutatud vastastikuse eksperdihinnangu komitee liikmete puhul proovib järelevalvenõukogu jõuda eesistuja ettepanekute kaalumisel konsensusele. Konsensuse puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.
  Artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud otsuste puhul ning erandina käesoleva lõike esimesest lõigust teeb järelevalvenõukogu otsused oma hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega, mis hõlmab osalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamust ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamust.“; |
| --- | --- | --- |

36)

Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.

Käesoleva määruse artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning käesoleva määruse artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja käesoleva määruse VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklis 3, kusjuures see hõlmab vähemalt hääletusel osalevate selliste liikmesriikide pädevatest asutustest pärit liikmete lihthäälteenamust, kes on osalevad liikmesriigid määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 punkti 1 tähenduses (edaspidi „osalevad liikmesriigid”), ja hääletusel osalevate selliste liikmesriikide pädevatest asutustest pärit liikmete lihthäälteenamust, kes ei ole osalevad liikmesriigid (edaspidi „mitteosalevad liikmesriigid”).

Eesistuja ei hääleta teises lõigus osutatud otsuste üle.

Artikli 41 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud vaekogude koosseisu ning artikli 30 lõikes 2 osutatud vastastikuse eksperdihinnangu komitee liikmete puhul proovib järelevalvenõukogu jõuda eesistuja ettepanekute kaalumisel konsensusele. Konsensuse puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.

Artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud otsuste puhul ning erandina käesoleva lõike esimesest lõigust teeb järelevalvenõukogu otsused oma hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega, mis hõlmab osalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamust ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamust.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „3a.   Seoses artikli 30 kohaste otsustega hääletab järelevalvenõukogu otsuse ettepaneku üle kirjaliku menetluse teel. Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmetel on hääletamiseks aega kaheksa tööpäeva. Igal hääletaval liikmel on üks hääl. Otsuse ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmete lihthäälteenamus ei ole selle vastu. Erapooletuks jäämist ei loeta poolt- ega vastuhäälteks ning seda ei võeta arvesse antud häälte arvu arvutamisel. Kui järelevalvenõukogu kolm hääleõigusega liiget on kirjaliku menetluse kasutamise vastu, arutab järelevalvenõukogu otsuse ettepanekut ja võtab selle osas otsuse vastu, kasutades käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud menetlust.


  3b.   Seoses artiklite 17 ja 19 kohaste otsustega hääletab järelevalvenõukogu otsuse ettepaneku üle kirjaliku menetluse teel. Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmetel on hääletamiseks aega kaheksa tööpäeva. Igal hääletaval liikmel on üks hääl. Otsuse ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui osalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamus või mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamus ei ole selle vastu. Erapooletuks jäämist ei loeta poolt- ega vastuhääleks ning seda ei võeta arvesse antud häälte arvu arvutamisel. Kui järelevalvenõukogu kolm hääleõigusega liiget on kirjaliku menetluse vastu, arutatakse otsuse ettepanekut järelevalvenõukogus ning selle saab vastu võtta järelevalvenõukogu hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega, mis hõlmab osalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamust ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamust.
  Erandina esimesest lõigust võetakse alates kuupäevast, kui mitteosalevate liikmesriikide pädevaid asutusi esindab neli või vähem hääleõiguslikku liiget, otsuse ettepanek vastu järelevalvenõukogu hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega, mis hõlmab vähemalt ühte mitteosaleva liikmesriigi pädeva asutuse nimetatud liikme häält.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3a.   Seoses artikli 30 kohaste otsustega hääletab järelevalvenõukogu otsuse ettepaneku üle kirjaliku menetluse teel. Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmetel on hääletamiseks aega kaheksa tööpäeva. Igal hääletaval liikmel on üks hääl. Otsuse ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmete lihthäälteenamus ei ole selle vastu. Erapooletuks jäämist ei loeta poolt- ega vastuhäälteks ning seda ei võeta arvesse antud häälte arvu arvutamisel. Kui järelevalvenõukogu kolm hääleõigusega liiget on kirjaliku menetluse kasutamise vastu, arutab järelevalvenõukogu otsuse ettepanekut ja võtab selle osas otsuse vastu, kasutades käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud menetlust.

3b.   Seoses artiklite 17 ja 19 kohaste otsustega hääletab järelevalvenõukogu otsuse ettepaneku üle kirjaliku menetluse teel. Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmetel on hääletamiseks aega kaheksa tööpäeva. Igal hääletaval liikmel on üks hääl. Otsuse ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui osalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamus või mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamus ei ole selle vastu. Erapooletuks jäämist ei loeta poolt- ega vastuhääleks ning seda ei võeta arvesse antud häälte arvu arvutamisel. Kui järelevalvenõukogu kolm hääleõigusega liiget on kirjaliku menetluse vastu, arutatakse otsuse ettepanekut järelevalvenõukogus ning selle saab vastu võtta järelevalvenõukogu hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega, mis hõlmab osalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamust ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste nimetatud liikmete lihthäälteenamust.

Erandina esimesest lõigust võetakse alates kuupäevast, kui mitteosalevate liikmesriikide pädevaid asutusi esindab neli või vähem hääleõiguslikku liiget, otsuse ettepanek vastu järelevalvenõukogu hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega, mis hõlmab vähemalt ühte mitteosaleva liikmesriigi pädeva asutuse nimetatud liikme häält.“

| c) | lõiked 4 ja 4a asendatakse järgmisega:

  „4.   Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides ei ole sätestatud teisti.
  Esimest lõiku ei kohaldata tegevdirektori ja Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu nimetatud Euroopa Keskpanga esindaja suhtes.


  4a.   Euroopa Pangandusjärelevalve eesistujal on õigus korraldada hääletust igal ajal. Ilma et see piiraks nimetatud õigust või Euroopa Pangandusjärelevalve otsustusmenetluse tulemuslikkust, püüab Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu otsuste tegemisel saavutada konsensust.“ |
| --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 4a asendatakse järgmisega:

„4.   Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides ei ole sätestatud teisti.

Esimest lõiku ei kohaldata tegevdirektori ja Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu nimetatud Euroopa Keskpanga esindaja suhtes.

4a.   Euroopa Pangandusjärelevalve eesistujal on õigus korraldada hääletust igal ajal. Ilma et see piiraks nimetatud õigust või Euroopa Pangandusjärelevalve otsustusmenetluse tulemuslikkust, püüab Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu otsuste tegemisel saavutada konsensust.“

| 37) | Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 45
  Koosseis

  1.   Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed.
  Kõigil juhatuse liikmetel peale eesistuja on asendusliige, kes võib asendada juhatuse liiget, kui viimasel ei ole võimalik koosolekul osaleda.


  2.   Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega võib üks kord pikendada. Juhatuse koosseis peab olema sooliselt tasakaalustatud ja proportsionaalne ning see peab kajastama liitu tervikuna. Juhatusse kuulub vähemalt kaks mitteosalevate liikmesriikide esindajat. Ametiajad on osaliselt kattuvad ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.


  3.   Juhatus kutsutakse kokku eesistuja algatusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel ning koosolekut juhib eesistuja. Juhatuse koosolekud toimuvad enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.


  4.   Juhatuse liikmeid võivad tulenevalt kodukorrast abistada nõustajad või eksperdid. Hääleõiguseta liikmed, välja arvatud tegevdirektor, ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi.“ |
| --- | --- |

37)

Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 45

Koosseis

1.   Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed.

Kõigil juhatuse liikmetel peale eesistuja on asendusliige, kes võib asendada juhatuse liiget, kui viimasel ei ole võimalik koosolekul osaleda.

2.   Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega võib üks kord pikendada. Juhatuse koosseis peab olema sooliselt tasakaalustatud ja proportsionaalne ning see peab kajastama liitu tervikuna. Juhatusse kuulub vähemalt kaks mitteosalevate liikmesriikide esindajat. Ametiajad on osaliselt kattuvad ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.

3.   Juhatus kutsutakse kokku eesistuja algatusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel ning koosolekut juhib eesistuja. Juhatuse koosolekud toimuvad enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.

4.   Juhatuse liikmeid võivad tulenevalt kodukorrast abistada nõustajad või eksperdid. Hääleõiguseta liikmed, välja arvatud tegevdirektor, ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi.“

| 38) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 45a
  Otsuste tegemine

  1.   Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega, proovides jõuda konsensusele. Igal liikmel on üks hääl. Eesistuja on hääleõigusega liige.


  2.   Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta. Komisjoni esindajal on õigus hääletada artiklis 63 osutatud küsimustes.


  3.   Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.



  Artikkel 45b
  Koordineerimisrühmad

  1.   Juhatus võib omal algatusel või pädeva asutuse taotlusel moodustada koordineerimisrühmi, kes tegelevad kindlaksmääratud teemadega, mille puhul võib olla vajalik koordineerimine konkreetsete turu suundumuste tõttu. Juhatus moodustab koordineerimisrühma kindlaksmääratud teemadel järelevalvenõukogu viie liikme taotlusel.


  2.   Koordineerimisrühmades osalevad kõik pädevad asutused ja nad esitavad kooskõlas artikliga 35 koordineerimisrühmadele kogu teabe, mis on vajalik, et koordineerimisrühmad saaksid kooskõlas oma volitusega täita koordineerimisülesandeid. Koordineerimisrühmade töö põhineb pädevate asutuste esitatud teabel ja Euroopa Pangandusjärelevalve tehtud järeldustel.


  3.   Rühma juhib juhatuse liige. Igal aastal esitab koordineerimisrühma eest vastutav juhatuse liige järelevalvenõukogule aruande arutelude põhielementide ja järelduste kohta ning teeb kohasel juhul ettepaneku regulatiivsete järelmeetmete või vastastikuse eksperdihinnangu kohta vastavas valdkonnas. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet sellest, kuidas nad on võtnud oma tegevuses arvesse koordineerimisrühmade tööd.


  4.   Koordineerimisrühmade töö aluseks olevate turu suundumuste seire käigus võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada pädevatele asutustele taotluse artikli 35 kohaselt, et nad esitaksid talle teabe, mida Euroopa Pangandusjärelevalve vajab oma seireülesande täitmiseks.“ |
| --- | --- |

38)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 45a

Otsuste tegemine

1.   Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega, proovides jõuda konsensusele. Igal liikmel on üks hääl. Eesistuja on hääleõigusega liige.

2.   Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta. Komisjoni esindajal on õigus hääletada artiklis 63 osutatud küsimustes.

3.   Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.

Artikkel 45b

Koordineerimisrühmad

1.   Juhatus võib omal algatusel või pädeva asutuse taotlusel moodustada koordineerimisrühmi, kes tegelevad kindlaksmääratud teemadega, mille puhul võib olla vajalik koordineerimine konkreetsete turu suundumuste tõttu. Juhatus moodustab koordineerimisrühma kindlaksmääratud teemadel järelevalvenõukogu viie liikme taotlusel.

2.   Koordineerimisrühmades osalevad kõik pädevad asutused ja nad esitavad kooskõlas artikliga 35 koordineerimisrühmadele kogu teabe, mis on vajalik, et koordineerimisrühmad saaksid kooskõlas oma volitusega täita koordineerimisülesandeid. Koordineerimisrühmade töö põhineb pädevate asutuste esitatud teabel ja Euroopa Pangandusjärelevalve tehtud järeldustel.

3.   Rühma juhib juhatuse liige. Igal aastal esitab koordineerimisrühma eest vastutav juhatuse liige järelevalvenõukogule aruande arutelude põhielementide ja järelduste kohta ning teeb kohasel juhul ettepaneku regulatiivsete järelmeetmete või vastastikuse eksperdihinnangu kohta vastavas valdkonnas. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet sellest, kuidas nad on võtnud oma tegevuses arvesse koordineerimisrühmade tööd.

4.   Koordineerimisrühmade töö aluseks olevate turu suundumuste seire käigus võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada pädevatele asutustele taotluse artikli 35 kohaselt, et nad esitaksid talle teabe, mida Euroopa Pangandusjärelevalve vajab oma seireülesande täitmiseks.“

| 39) | Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 46
  Juhatuse sõltumatus
  Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.
  Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“ |
| --- | --- |

39)

Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 46

Juhatuse sõltumatus

Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.

Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“

| 40) | Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Juhatus võib uurida kõiki küsimusi ning esitada nende kohta arvamusi ja ettepanekuid, välja arvatud artiklite 9a, 9b ja 30 kohased ülesanded ning artiklite 17 ja 19 kohased küsimused finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamise kohta.“; |
| --- | --- | --- |

40)

Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Juhatus võib uurida kõiki küsimusi ning esitada nende kohta arvamusi ja ettepanekuid, välja arvatud artiklite 9a, 9b ja 30 kohased ülesanded ning artiklite 17 ja 19 kohased küsimused finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamise kohta.“;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Juhatus teeb Euroopa Pangandusjärelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande ettepaneku, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Juhatus teeb Euroopa Pangandusjärelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande ettepaneku, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.“;

| c) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5, võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu ettepanekut.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5, võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu ettepanekut.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „9.   Juhatuse liikmed avalikustavad kõik kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„9.   Juhatuse liikmed avalikustavad kõik kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“

| 41) | Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest, sealhulgas järelevalvenõukogu poolt vastuvõetava päevakorra koostamise, koosolekute kokkukutsumise ja otsustatavate küsimuste päevakorda lisamise eest ning juhatab järelevalvenõukogu koosolekuid.
  Eesistuja ülesanne on koostada juhatuse päevakord, mille juhatus võtab vastu, ja ta juhatab juhatuse koosolekuid.
  Eesistuja võib teha juhatusele ettepaneku moodustada koordineerimisrühm vastavalt artiklile 45b.“; |
| --- | --- | --- |

41)

Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest, sealhulgas järelevalvenõukogu poolt vastuvõetava päevakorra koostamise, koosolekute kokkukutsumise ja otsustatavate küsimuste päevakorda lisamise eest ning juhatab järelevalvenõukogu koosolekuid.

Eesistuja ülesanne on koostada juhatuse päevakord, mille juhatus võtab vastu, ja ta juhatab juhatuse koosolekuid.

Eesistuja võib teha juhatusele ettepaneku moodustada koordineerimisrühm vastavalt artiklile 45b.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Eesistuja valitakse soolise tasakaalu põhimõtet arvesse võtva avaliku valikumenetluse raames, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, võttes arvesse pädevust, oskusi ning teadmisi finantsasutuste ja finantsturgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Järelevalvenõukogu koostab komisjoni abiga eesistuja ametikohale kvalifitseeruvate kandidaatide nimekirja. Nõukogu võtab kandidaatide nimekirja põhjal vastu otsuse eesistuja nimetamise kohta, kui ta on saanud Euroopa Parlamendi kinnituse.
  Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 osutatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu otsuse tema ametist tagandamise kohta.
  Samuti valib järelevalvenõukogu oma liikmete seast eesistuja asetäitja, kes täidab eesistuja kohustusi tema puudumise korral. Kõnealust eesistuja asetäitjat ei tohi valida juhatuse liikmete seast.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Eesistuja valitakse soolise tasakaalu põhimõtet arvesse võtva avaliku valikumenetluse raames, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, võttes arvesse pädevust, oskusi ning teadmisi finantsasutuste ja finantsturgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Järelevalvenõukogu koostab komisjoni abiga eesistuja ametikohale kvalifitseeruvate kandidaatide nimekirja. Nõukogu võtab kandidaatide nimekirja põhjal vastu otsuse eesistuja nimetamise kohta, kui ta on saanud Euroopa Parlamendi kinnituse.

Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 osutatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu otsuse tema ametist tagandamise kohta.

Samuti valib järelevalvenõukogu oma liikmete seast eesistuja asetäitja, kes täidab eesistuja kohustusi tema puudumise korral. Kõnealust eesistuja asetäitjat ei tohi valida juhatuse liikmete seast.“;

| c) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Esimeses lõigus osutatud hindamise käigus täidab eesistuja ülesandeid eesistuja asetäitja.
  Nõukogu võib järelevalvenõukogu ettepanekul ja komisjoni abiga ning esimeses lõigus osutatud hinnangut arvesse võttes pikendada eesistuja ametiaega üks kord.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Esimeses lõigus osutatud hindamise käigus täidab eesistuja ülesandeid eesistuja asetäitja.

Nõukogu võib järelevalvenõukogu ettepanekul ja komisjoni abiga ning esimeses lõigus osutatud hinnangut arvesse võttes pikendada eesistuja ametiaega üks kord.“;

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Eesistuja võib ametist vabastada üksnes tõsistel põhjustel. Seda võib teha üksnes Euroopa Parlament nõukogu otsuse alusel, mis võetakse vastu pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Eesistuja võib ametist vabastada üksnes tõsistel põhjustel. Seda võib teha üksnes Euroopa Parlament nõukogu otsuse alusel, mis võetakse vastu pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist.“

| 42) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Eesistuja sõltumatus“; |
| --- | --- | --- |

42)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Eesistuja sõltumatus“;

| b) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Ilma et see piiraks järelevalvenõukogu rolli seoses eesistuja ülesannetega, ei küsi ega võta eesistuja vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“ |
| --- | --- |

b)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks järelevalvenõukogu rolli seoses eesistuja ülesannetega, ei küsi ega võta eesistuja vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“

| 43) | Artikkel 49a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 49a
  Kulud
  Eesistuja avalikustab kahe nädala jooksul pärast kohtumise toimumist kõik väliste sidusrühmadega toimunud kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“ |
| --- | --- |

43)

Artikkel 49a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 49a

Kulud

Eesistuja avalikustab kahe nädala jooksul pärast kohtumise toimumist kõik väliste sidusrühmadega toimunud kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“

| 44) | Artikkel 50 jäetakse välja. |
| --- | --- |

44)

Artikkel 50 jäetakse välja.

| 45) | Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Ühiskomitee toimib foorumina, kus Euroopa Pangandusjärelevalve teeb korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), võttes arvesse sektori eripära, et tagada töö valdkonnaülene ühtlus, eelkõige järgmistes küsimustes:“; |
| --- | --- | --- | --- |

45)

Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Ühiskomitee toimib foorumina, kus Euroopa Pangandusjärelevalve teeb korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), võttes arvesse sektori eripära, et tagada töö valdkonnaülene ühtlus, eelkõige järgmistes küsimustes:“;

| ii) | esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | finantskonglomeraadid ja, kui see on liidu õigusega nõutav, usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

finantskonglomeraadid ja, kui see on liidu õigusega nõutav, usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine;“;

| iii) | viies ja kuues taane asendatakse järgmisega:






  „— | küberturvalisus; |
| --- | --- | --- |

iii)

viies ja kuues taane asendatakse järgmisega:

„—

küberturvalisus;

| — | teabe ja parimate tavade vahetus Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste Euroopa järelevalveasutustega;“; |
| --- | --- |

—

teabe ja parimate tavade vahetus Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste Euroopa järelevalveasutustega;“;

| iv) | lisatakse järgmised taanded:






  „— | jaefinantsteenused ning hoiustajate, tarbijate ja investorite kaitse; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmised taanded:

„—

jaefinantsteenused ning hoiustajate, tarbijate ja investorite kaitse;

| — | artikli 1 lõike 6 kohaselt moodustatud komitee nõuanne.“; |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõike 6 kohaselt moodustatud komitee nõuanne.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Ühiskomitee võib abistada komisjoni tingimuste, tehniliste nõuete ja korra hindamisel, millega tagatakse automatiseeritud keskmehhanismide turvaline ja tõhus sidestamine vastavalt aruandele, millele on osutatud direktiivi (EL) 2015/849 artikli 32a lõikes 5, ning nimetatud direktiivi kohaste riiklike registrite tulemuslikul omavahelisel sidestamisel.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Ühiskomitee võib abistada komisjoni tingimuste, tehniliste nõuete ja korra hindamisel, millega tagatakse automatiseeritud keskmehhanismide turvaline ja tõhus sidestamine vastavalt aruandele, millele on osutatud direktiivi (EL) 2015/849 artikli 32a lõikes 5, ning nimetatud direktiivi kohaste riiklike registrite tulemuslikul omavahelisel sidestamisel.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ühiskomiteel on Euroopa järelevalveasutuste eraldatud töötajad, kes moodustavad alalise sekretariaadi. Euroopa Pangandusjärelevalve eraldab piisavad vahendid haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulude katmiseks.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ühiskomiteel on Euroopa järelevalveasutuste eraldatud töötajad, kes moodustavad alalise sekretariaadi. Euroopa Pangandusjärelevalve eraldab piisavad vahendid haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulude katmiseks.“

| 46) | Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ühiskomitee eesistuja nimetatakse ametisse iga-aastase rotatsiooni alusel Euroopa järelevalveasutuste eesistujate hulgast. Ühiskomitee eesistuja on ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja teine asetäitja.“; |
| --- | --- | --- |

46)

Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ühiskomitee eesistuja nimetatakse ametisse iga-aastase rotatsiooni alusel Euroopa järelevalveasutuste eesistujate hulgast. Ühiskomitee eesistuja on ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja teine asetäitja.“;

| b) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord kolme kuu tagant.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord kolme kuu tagant.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Euroopa Pangandusjärelevalve eesistuja teavitab järelevalvenõukogu korrapäraselt ühiskomitee koosolekutel võetud seisukohtadest.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Euroopa Pangandusjärelevalve eesistuja teavitab järelevalvenõukogu korrapäraselt ühiskomitee koosolekutel võetud seisukohtadest.“

| 47) | Artiklid 56 ja 57 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 56
  Ühised seisukohad ja õigusaktid
  Käesoleva määruse II peatüki kohaste ülesannete piires ja eelkõige seoses direktiivi 2002/87/EÜ rakendamisega peab Euroopa Pangandusjärelevalve jõudma konsensuse alusel ühisele seisukohale, olenevalt olukorrast, Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve).
  Käesoleva määruse artiklite 10–16 kohased meetmed ning artiklite 17, 18 ja 19 kohased otsused, mis on seotud direktiivi 2002/87/EÜ kohaldamise või käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud muude selliste seadusandlike aktide kohaldamisega, mis kuuluvad ka Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) või Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) pädevusse, võtavad vastu, olenevalt olukorrast, Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) samal ajal, kui see on nõutav liidu õigusega.


  Artikkel 57
  Allkomiteed

  1.   Ühiskomitee võib moodustada ühiskomiteele ühiste seisukohtade ja õigusaktide eelnõude koostamiseks allkomiteesid.


  2.   Igasse allkomiteesse kuuluvad artikli 55 lõikes 1 osutatud isikud ja iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse töötajate üks kõrgetasemeline esindaja.


  3.   Iga allkomitee valib asjaomaste pädevate asutuste esindajate hulgast esimehe, kes on ka ühiskomitees vaatleja.


  4.   Artikli 56 kohaldamisel moodustatakse ühiskomitee allkomiteena finantskonglomeraatide allkomitee.


  5.   Ühiskomitee avaldab oma veebisaidil kõik moodustatud allkomiteed, sealhulgas nende volitused ja liikmete nimekirja koos nende vastavate ülesannetega allkomitees.“ |
| --- | --- |

47)

Artiklid 56 ja 57 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 56

Ühised seisukohad ja õigusaktid

Käesoleva määruse II peatüki kohaste ülesannete piires ja eelkõige seoses direktiivi 2002/87/EÜ rakendamisega peab Euroopa Pangandusjärelevalve jõudma konsensuse alusel ühisele seisukohale, olenevalt olukorrast, Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve).

Käesoleva määruse artiklite 10–16 kohased meetmed ning artiklite 17, 18 ja 19 kohased otsused, mis on seotud direktiivi 2002/87/EÜ kohaldamise või käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud muude selliste seadusandlike aktide kohaldamisega, mis kuuluvad ka Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) või Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) pädevusse, võtavad vastu, olenevalt olukorrast, Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) samal ajal, kui see on nõutav liidu õigusega.

Artikkel 57

Allkomiteed

1.   Ühiskomitee võib moodustada ühiskomiteele ühiste seisukohtade ja õigusaktide eelnõude koostamiseks allkomiteesid.

2.   Igasse allkomiteesse kuuluvad artikli 55 lõikes 1 osutatud isikud ja iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse töötajate üks kõrgetasemeline esindaja.

3.   Iga allkomitee valib asjaomaste pädevate asutuste esindajate hulgast esimehe, kes on ka ühiskomitees vaatleja.

4.   Artikli 56 kohaldamisel moodustatakse ühiskomitee allkomiteena finantskonglomeraatide allkomitee.

5.   Ühiskomitee avaldab oma veebisaidil kõik moodustatud allkomiteed, sealhulgas nende volitused ja liikmete nimekirja koos nende vastavate ülesannetega allkomitees.“

| 48) | Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Moodustatakse Euroopa järelevalveasutuste apellatsiooninõukogu.“; |
| --- | --- | --- |

48)

Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Moodustatakse Euroopa järelevalveasutuste apellatsiooninõukogu.“;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Apellatsiooninõukogu koosseisu kuulub kuus liiget ja kuus asendusliiget, kellel on hea reputatsioon, tõendatud asjakohased teadmised liidu õiguses ning piisav rahvusvaheline erialane töökogemus panganduse, kindlustuse, tööandjapensionide, väärtpaberiturgude või muude finantsteenuste valdkonnas, ning kes ei ole pädevate asutuste või muude Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusse kaasatud liikmesriikide asutuste või liidu institutsioonide või asutuste ametis olevad töötajad ega pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed. Liikmed ja asendusliikmed peavad olema mõne liikmesriigi kodanikud ja peavad oskama väga heal tasemel vähemalt kahte liidu ametlikku keelt. Apellatsiooninõukogu liikmetel peavad olema piisavad õigusalased teadmised, et anda õigusalast nõu Euroopa Pangandusjärelevalve volituste teostamise seaduslikkuse, sealhulgas proportsionaalsuse kohta.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Apellatsiooninõukogu koosseisu kuulub kuus liiget ja kuus asendusliiget, kellel on hea reputatsioon, tõendatud asjakohased teadmised liidu õiguses ning piisav rahvusvaheline erialane töökogemus panganduse, kindlustuse, tööandjapensionide, väärtpaberiturgude või muude finantsteenuste valdkonnas, ning kes ei ole pädevate asutuste või muude Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusse kaasatud liikmesriikide asutuste või liidu institutsioonide või asutuste ametis olevad töötajad ega pangandussektori sidusrühmade kogu liikmed. Liikmed ja asendusliikmed peavad olema mõne liikmesriigi kodanikud ja peavad oskama väga heal tasemel vähemalt kahte liidu ametlikku keelt. Apellatsiooninõukogu liikmetel peavad olema piisavad õigusalased teadmised, et anda õigusalast nõu Euroopa Pangandusjärelevalve volituste teostamise seaduslikkuse, sealhulgas proportsionaalsuse kohta.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Euroopa Pangandusjärelevalve juhatus määrab apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.
  Pärast nimekirja saamist võib Euroopa Parlament kutsuda apellatsiooninõukogu liikmete ja asendusliikmete kandidaate enda ette esinema ja vastama parlamendiliikmete küsimustele.
  Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid enda ette esinema ja parlamendiliikmete küsimustele vastama alati, kui seda palutakse, välja arvatud kui esinemine, küsimused või vastused on seotud konkreetse juhtumiga, mille kohta apellatsiooninõukogu on teinud otsuse või mis on apellatsiooninõukogus menetlemisel.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Pangandusjärelevalve juhatus määrab apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.

Pärast nimekirja saamist võib Euroopa Parlament kutsuda apellatsiooninõukogu liikmete ja asendusliikmete kandidaate enda ette esinema ja vastama parlamendiliikmete küsimustele.

Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid enda ette esinema ja parlamendiliikmete küsimustele vastama alati, kui seda palutakse, välja arvatud kui esinemine, küsimused või vastused on seotud konkreetse juhtumiga, mille kohta apellatsiooninõukogu on teinud otsuse või mis on apellatsiooninõukogus menetlemisel.“

| 49) | Artikli 59 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Apellatsiooninõukogu liikmed ning tegevustoetust ja sekretariaaditeenuseid pakkuvad Euroopa Pangandusjärelevalve töötajad ei tohi kaebuse menetlemises osaleda, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid, kui nad on olnud varem mõne menetlusosalise esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.“ |
| --- | --- |

49)

Artikli 59 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Apellatsiooninõukogu liikmed ning tegevustoetust ja sekretariaaditeenuseid pakkuvad Euroopa Pangandusjärelevalve töötajad ei tohi kaebuse menetlemises osaleda, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid, kui nad on olnud varem mõne menetlusosalise esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.“

| 50) | Artikli 60 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kaebus koos selle põhjendustega esitatakse Euroopa Pangandusjärelevalvele kirjalikult kolme kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kolme kuu jooksul alates päevast, mil Euroopa Pangandusjärelevalve oma otsuse avaldas.
  Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kolme kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.“ |
| --- | --- |

50)

Artikli 60 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kaebus koos selle põhjendustega esitatakse Euroopa Pangandusjärelevalvele kirjalikult kolme kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kolme kuu jooksul alates päevast, mil Euroopa Pangandusjärelevalve oma otsuse avaldas.

Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kolme kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.“

| 51) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 60a
  Euroopa Pangandusjärelevalve volituste ületamine
  Iga füüsiline või juriidiline isik võib saata komisjonile põhjendatud arvamuse, kui tema hinnangul on Euroopa Pangandusjärelevalve artiklite 16 ja 16b kohaldamisalas toimides ületanud oma volitusi, sealhulgas ei ole järginud artikli 1 lõikes 5 osutatud proportsionaalsuse põhimõtet, ning see puudutab otseselt ja isiklikult kõnealust isikut.“ |
| --- | --- |

51)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 60a

Euroopa Pangandusjärelevalve volituste ületamine

Iga füüsiline või juriidiline isik võib saata komisjonile põhjendatud arvamuse, kui tema hinnangul on Euroopa Pangandusjärelevalve artiklite 16 ja 16b kohaldamisalas toimides ületanud oma volitusi, sealhulgas ei ole järginud artikli 1 lõikes 5 osutatud proportsionaalsuse põhimõtet, ning see puudutab otseselt ja isiklikult kõnealust isikut.“

| 52) | Artikli 62 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Pangandusjärelevalve kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (*22) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 70 kohase liidu asutuse tulu koosneb eelkõige järgmiste vahendite kombinatsioonist:


  (*22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“;" |
| --- | --- | --- |

52)

Artikli 62 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Pangandusjärelevalve kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (*22) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 70 kohase liidu asutuse tulu koosneb eelkõige järgmiste vahendite kombinatsioonist:

(*22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“;"

*22

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „d) | vabatahtlikud sissemaksed liikmesriikidelt või vaatlejatelt; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„d)

vabatahtlikud sissemaksed liikmesriikidelt või vaatlejatelt;

| e) | kokkuleppe kohaselt makstavad tasud väljaannete, koolituse ja muude Euroopa Pangandusjärelevalve pakutud teenuste eest, kui üks või mitu pädevat asutust on neid konkreetselt taotlenud.“; |
| --- | --- |

e)

kokkuleppe kohaselt makstavad tasud väljaannete, koolituse ja muude Euroopa Pangandusjärelevalve pakutud teenuste eest, kui üks või mitu pädevat asutust on neid konkreetselt taotlenud.“;

| c) | lisatakse järgmine lõik:
  „Vabatahtlikke sissemakseid liikmesriikidelt või vaatlejatelt ei võeta vastu, kui nende vastuvõtmine seaks kahtluse alla Euroopa Pangandusjärelevalve sõltumatuse ja erapooletuse. Vabatahtlikke sissemakseid, mis kujutavad endast pädeva asutuse poolt Euroopa Pangandusjärelevalvele delegeeritud ülesannetega kaasnevate kulude hüvitamist, ei käsitata Euroopa Pangandusjärelevalve sõltumatust kahtluse alla seadvatena.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõik:

„Vabatahtlikke sissemakseid liikmesriikidelt või vaatlejatelt ei võeta vastu, kui nende vastuvõtmine seaks kahtluse alla Euroopa Pangandusjärelevalve sõltumatuse ja erapooletuse. Vabatahtlikke sissemakseid, mis kujutavad endast pädeva asutuse poolt Euroopa Pangandusjärelevalvele delegeeritud ülesannetega kaasnevate kulude hüvitamist, ei käsitata Euroopa Pangandusjärelevalve sõltumatust kahtluse alla seadvatena.“

| 53) | Artiklid 63, 64 ja 65 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 63
  Eelarve koostamine

  1.   Tegevdirektor koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi projekti Euroopa Pangandusjärelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.


  2.   Järelevalvenõukogu võtab vastu järgmise kolme eelarveaasta ühtse programmdokumendi projekti, mille on heaks kiitnud juhatus.


  3.   Juhatus edastab ühtse programmdokumendi komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale 31. jaanuariks.


  4.   Ühtset programmdokumenti arvesse võttes kannab komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 313 ja 314 liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa.


  5.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu Euroopa Pangandusjärelevalve ametikohtade loetelu. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad Euroopa Pangandusjärelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.


  6.   Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.


  7.   Juhatus teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.


  8.   Piiramata finantsmääruse artiklite 266 ja 267 kohaldamist, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu andma heakskiidu kõigile projektidele, millel võib olla oluline finants- või pikaajaline mõju Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektidele, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral, sealhulgas kaitseklauslitele.



  Artikkel 64
  Eelarve täitmine ja kontroll

  1.   Tegevdirektor on eelarvevahendite käsutaja ning täidab Euroopa Pangandusjärelevalve aastaeelarvet.


  2.   Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande. Artikkel 70 ei takista Euroopa Pangandusjärelevalvet esitamast kontrollikojale mis tahes kontrollikoja nõutud teavet, mis jääb kontrollikoja pädevusse.


  3.   Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed komisjoni peaarvepidaja kindlaks määratud viisil ja vormis.


  4.   Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.


  5.   Pärast finantsmääruse artikli 246 kohaselt Euroopa Pangandusjärelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta esitatud kontrollikoja märkuste saamist koostab Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja Euroopa Pangandusjärelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Tegevdirektor saadab aruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta arvamuse.


  6.   Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande koos järelevalvenõukogu arvamusega komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
  Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 15. juuniks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.


  7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.


  8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks ning saadab vastuse koopia ka juhatusele ja komisjonile.


  9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 261 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.


  10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal N+2 heakskiidu Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele aasta N eelarve täitmisel.


  11.   Euroopa Pangandusjärelevalve esitab põhjendatud arvamuse Euroopa Parlamendi seisukoha ja kõigi muude eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendi poolt tehtud tähelepanekute kohta.



  Artikkel 65
  Finantsreeglid
  Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Pangandusjärelevalve suhtes kohaldatavad finantsreeglid. Kõnealused reeglid ei tohi kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2019/715 (*23), välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud Euroopa Pangandusjärelevalve konkreetsete tegevusvajadustega ning komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.


  (*23)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

53)

Artiklid 63, 64 ja 65 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 63

Eelarve koostamine

1.   Tegevdirektor koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi projekti Euroopa Pangandusjärelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.

2.   Järelevalvenõukogu võtab vastu järgmise kolme eelarveaasta ühtse programmdokumendi projekti, mille on heaks kiitnud juhatus.

3.   Juhatus edastab ühtse programmdokumendi komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale 31. jaanuariks.

4.   Ühtset programmdokumenti arvesse võttes kannab komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 313 ja 314 liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa.

5.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu Euroopa Pangandusjärelevalve ametikohtade loetelu. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad Euroopa Pangandusjärelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.

7.   Juhatus teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.

8.   Piiramata finantsmääruse artiklite 266 ja 267 kohaldamist, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu andma heakskiidu kõigile projektidele, millel võib olla oluline finants- või pikaajaline mõju Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektidele, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral, sealhulgas kaitseklauslitele.

Artikkel 64

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Tegevdirektor on eelarvevahendite käsutaja ning täidab Euroopa Pangandusjärelevalve aastaeelarvet.

2.   Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande. Artikkel 70 ei takista Euroopa Pangandusjärelevalvet esitamast kontrollikojale mis tahes kontrollikoja nõutud teavet, mis jääb kontrollikoja pädevusse.

3.   Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed komisjoni peaarvepidaja kindlaks määratud viisil ja vormis.

4.   Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

5.   Pärast finantsmääruse artikli 246 kohaselt Euroopa Pangandusjärelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta esitatud kontrollikoja märkuste saamist koostab Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja Euroopa Pangandusjärelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Tegevdirektor saadab aruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta arvamuse.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande koos järelevalvenõukogu arvamusega komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

Euroopa Pangandusjärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 15. juuniks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.

7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.

8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks ning saadab vastuse koopia ka juhatusele ja komisjonile.

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 261 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal N+2 heakskiidu Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele aasta N eelarve täitmisel.

11.   Euroopa Pangandusjärelevalve esitab põhjendatud arvamuse Euroopa Parlamendi seisukoha ja kõigi muude eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendi poolt tehtud tähelepanekute kohta.

Artikkel 65

Finantsreeglid

Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Pangandusjärelevalve suhtes kohaldatavad finantsreeglid. Kõnealused reeglid ei tohi kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2019/715 (*23), välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud Euroopa Pangandusjärelevalve konkreetsete tegevusvajadustega ning komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

(*23)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).“
  "

*23

| 54) | Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (*24) Euroopa Pangandusjärelevalve suhtes piiranguteta.


  (*24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

54)

Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (*24) Euroopa Pangandusjärelevalve suhtes piiranguteta.

(*24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
  "

*24

| 55) | Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu liikmetel ning kõigil Euroopa Pangandusjärelevalve töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõigil teistel Euroopa Pangandusjärelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel, on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“; |
| --- | --- | --- |

55)

Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu liikmetel ning kõigil Euroopa Pangandusjärelevalve töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõigil teistel Euroopa Pangandusjärelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel, on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“;

| b) | lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva artikli lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused ei takista Euroopa Pangandusjärelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise menetlustes.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva artikli lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused ei takista Euroopa Pangandusjärelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise menetlustes.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Juhatus ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Pangandusjärelevalve ülesannetega seotud teenuseid, sealhulgas juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste nimetatud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõudeid, mis on samaväärsed lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega.
  Samad ametisaladuse hoidmise nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusest.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Juhatus ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Pangandusjärelevalve ülesannetega seotud teenuseid, sealhulgas juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste nimetatud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõudeid, mis on samaväärsed lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega.

Samad ametisaladuse hoidmise nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusest.“;

| d) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Pangandusjärelevalvet vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantsasutuste suhtes.
  Kõnealuse teabe suhtes kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustuse tingimusi. Euroopa Pangandusjärelevalve kehtestab oma kodukorras lõigetes 1 ja 2 osutatud konfidentsiaalsusnõuete rakendamise praktilise korra.


  4.   Euroopa Pangandusjärelevalve kohaldab komisjoni otsust (EL, Euratom) 2015/444 (*25).


  (*25)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).“
  " |
| --- | --- |

d)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Pangandusjärelevalvet vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantsasutuste suhtes.

Kõnealuse teabe suhtes kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustuse tingimusi. Euroopa Pangandusjärelevalve kehtestab oma kodukorras lõigetes 1 ja 2 osutatud konfidentsiaalsusnõuete rakendamise praktilise korra.

4.   Euroopa Pangandusjärelevalve kohaldab komisjoni otsust (EL, Euratom) 2015/444 (*25).

(*25)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).“
  "

*25

| 56) | Artikkel 71 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 71
  Andmekaitse
  Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Pangandusjärelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (*26), kui nad täidavad oma ülesandeid.


  (*26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  " |
| --- | --- |

56)

Artikkel 71 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 71

Andmekaitse

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Pangandusjärelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (*26), kui nad täidavad oma ülesandeid.

(*26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*26

| 57) | Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“ |
| --- | --- |

57)

Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“

| 58) | Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Vajalikud kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Pangandusjärelevalvele asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Pangandusjärelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Pangandusjärelevalve töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erinorme, määratakse kindlaks Euroopa Pangandusjärelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“ |
| --- | --- |

58)

Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Vajalikud kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Pangandusjärelevalvele asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Pangandusjärelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Pangandusjärelevalve töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erinorme, määratakse kindlaks Euroopa Pangandusjärelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“

| 59) | Artikkel 76 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 76
  Suhe Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega
  Euroopa Pangandusjärelevalvet käsitatakse Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee õigusjärglasena. Kõik Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Pangandusjärelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Pangandusjärelevalvele. Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja komisjon.“ |
| --- | --- |

59)

Artikkel 76 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 76

Suhe Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega

Euroopa Pangandusjärelevalvet käsitatakse Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee õigusjärglasena. Kõik Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Pangandusjärelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Pangandusjärelevalvele. Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ja komisjon.“

| 60) | Artiklit 81 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembriks 2021 ning pärast seda iga kolme aasta järel üldaruande Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse ja käesolevas määruses sätestatud menetluste rakendamisel omandatud kogemuste kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist:“; |
| --- | --- | --- | --- |

60)

Artiklit 81 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembriks 2021 ning pärast seda iga kolme aasta järel üldaruande Euroopa Pangandusjärelevalve tegevuse ja käesolevas määruses sätestatud menetluste rakendamisel omandatud kogemuste kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist:“;

| ii) | punktis a asendatakse sissejuhatav lause ja alapunkt i järgmisega:






  „a) | pädevate asutuste järelevalvetavade osas saavutatud tulemuslikkus ja ühtsustamine:






  i) | pädevate asutuste sõltumatus ning ühtsustamine hea ühingujuhtimise tavaga samaväärsete standardite osas;“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punktis a asendatakse sissejuhatav lause ja alapunkt i järgmisega:

„a)

pädevate asutuste järelevalvetavade osas saavutatud tulemuslikkus ja ühtsustamine:

i)

pädevate asutuste sõltumatus ning ühtsustamine hea ühingujuhtimise tavaga samaväärsete standardite osas;“;

| iii) | lisatakse järgmised punktid:






  „g) | ühiskomitee toimimine; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised punktid:

„g)

ühiskomitee toimimine;

| h) | artikli 8 alusel usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise takistused või sellele avalduv mõju.“; |
| --- | --- |

h)

artikli 8 alusel usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise takistused või sellele avalduv mõju.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „2a.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu käesoleva määruse artikli 9c kohaldamise kohta.


  2b.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste pädevate asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu Euroopa Pangandusjärelevalvele käesoleva määruse artikli 1 lõike 2, artikli 8 lõike 1 punkti l ning artiklite 9a, 9b, 17 ja 19 kohaselt antud nende konkreetsete ülesannete täitmise, toimimise ja mõjususe kohta, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemisega. Oma hinnangu raames analüüsib komisjon nende ülesannete ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud ülesannete koostoimet ning Euroopa Pangandusjärelevalve volituste õiguslikku otstarbekust selles ulatuses, milles need võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel tugineda oma tegevuses direktiivide ülevõtmiseks kehtestatud riigisisestele õigusaktidele või kasutada valikuvõimalusi. Lisaks uurib komisjon põhjalikule kulude ja tulude analüüsile tuginedes ning järgides eesmärki tagada järjepidevus, tõhusus ja tulemuslikkus, põhjalikult võimalust anda olemasolevale või uuele sihtotstarbelisele ELi-ülesele asutusele eriomased rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemisega seotud ülesanded.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„2a.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu käesoleva määruse artikli 9c kohaldamise kohta.

2b.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste pädevate asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu Euroopa Pangandusjärelevalvele käesoleva määruse artikli 1 lõike 2, artikli 8 lõike 1 punkti l ning artiklite 9a, 9b, 17 ja 19 kohaselt antud nende konkreetsete ülesannete täitmise, toimimise ja mõjususe kohta, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning nende vastu võitlemisega. Oma hinnangu raames analüüsib komisjon nende ülesannete ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud ülesannete koostoimet ning Euroopa Pangandusjärelevalve volituste õiguslikku otstarbekust selles ulatuses, milles need võimaldavad Euroopa Pangandusjärelevalvel tugineda oma tegevuses direktiivide ülevõtmiseks kehtestatud riigisisestele õigusaktidele või kasutada valikuvõimalusi. Lisaks uurib komisjon põhjalikule kulude ja tulude analüüsile tuginedes ning järgides eesmärki tagada järjepidevus, tõhusus ja tulemuslikkus, põhjalikult võimalust anda olemasolevale või uuele sihtotstarbelisele ELi-ülesele asutusele eriomased rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemisega seotud ülesanded.“

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1094/2010 muutmine

Määrust (EL) nr 1094/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste seadusandlike aktide kohaldamisala piires: direktiiv 2009/138/EÜ, välja arvatud selle IV jaotis, direktiiv 2002/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid (EL) 2016/97 (*27) ja (EL) 2016/2341 (*28) ning direktiivi 2002/65/EÜ asjakohased osad sellises ulatuses, mil neid kohaldatakse kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, tööandjapensioni kogumisasutuste ja kindlustusvahendajate suhtes, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel seadusandlikel aktidel, ning kõik hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ülesandeid.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (*29) asutatud Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve) tema töös, mis on seotud finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi otstarbel kasutamise tõkestamisega, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/849 (*30) ning määrusega (EL) nr 1093/2010. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb kokkuleppe kohta otsuse kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 9a lõikega 9.


  3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevus hõlmab kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, finantskonglomeraatide, tööandjapensioni kogumisasutuste ja kindlustusvahendajate tegevusvaldkondi küsimustes, mida lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid otseselt ei hõlma, sealhulgas äriühingu üldjuhtimine, auditeerimine ja finantsaruandlusega seotud küsimused, võttes arvesse kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist, eeldusel et tegevus on vajalik selleks, et tagada kõnealuste õigusaktide tõhus ja ühetaoline kohaldamine.


  (*27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (ELT L 26, 2.2.2016, lk 19)."


  (*28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, lk 37)."


  (*29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12)."


  (*30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“;" |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste seadusandlike aktide kohaldamisala piires: direktiiv 2009/138/EÜ, välja arvatud selle IV jaotis, direktiiv 2002/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid (EL) 2016/97 (*27) ja (EL) 2016/2341 (*28) ning direktiivi 2002/65/EÜ asjakohased osad sellises ulatuses, mil neid kohaldatakse kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, tööandjapensioni kogumisasutuste ja kindlustusvahendajate suhtes, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel seadusandlikel aktidel, ning kõik hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ülesandeid.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (*29) asutatud Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve) tema töös, mis on seotud finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi otstarbel kasutamise tõkestamisega, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/849 (*30) ning määrusega (EL) nr 1093/2010. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb kokkuleppe kohta otsuse kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 9a lõikega 9.

3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevus hõlmab kindlustusandjate, edasikindlustusandjate, finantskonglomeraatide, tööandjapensioni kogumisasutuste ja kindlustusvahendajate tegevusvaldkondi küsimustes, mida lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid otseselt ei hõlma, sealhulgas äriühingu üldjuhtimine, auditeerimine ja finantsaruandlusega seotud küsimused, võttes arvesse kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist, eeldusel et tegevus on vajalik selleks, et tagada kõnealuste õigusaktide tõhus ja ühetaoline kohaldamine.

(*27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (ELT L 26, 2.2.2016, lk 19)."

*27

(*28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, lk 37)."

*28

(*29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12)."

*29

(*30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“;"

*30

| b) | lõiget 6 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  — | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:


  „6.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesmärk on kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning selle tõhusust liidu majanduse, kodanike ja ettevõtjate huvides. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aitab oma pädevuse piires:“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

—

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„6.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesmärk on kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning selle tõhusust liidu majanduse, kodanike ja ettevõtjate huvides. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aitab oma pädevuse piires:“;

| — | punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | tagada kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionidega seotud tegevusega riskide võtmise nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve; |
| --- | --- | --- |

—

punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

tagada kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionidega seotud tegevusega riskide võtmise nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve;

| f) | tugevdada kliendi- ja tarbijakaitset ning“; |
| --- | --- |

f)

tugevdada kliendi- ja tarbijakaitset ning“;

| — | lisatakse järgmine punkt:






  „g) | tugevdada järelevalvealast ühtsustamist siseturul;“; |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse järgmine punkt:

„g)

tugevdada järelevalvealast ühtsustamist siseturul;“;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Selleks aitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tagada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud õigusaktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, edendab järelevalvealast ühtsustamist ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kooskõlas artikliga 16a.“; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks aitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tagada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud õigusaktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, edendab järelevalvealast ühtsustamist ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kooskõlas artikliga 16a.“;

| iii) | neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb oma ülesannete täitmisel sõltumatult, objektiivselt ning mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil liidu kui terviku huve silmas pidades ning, kus iganes kohane, proportsionaalsuse põhimõtet järgides. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab vastutuse, tegutseb usaldusväärselt ja tagab, et kõiki sidusrühmi koheldakse õiglaselt.“; |
| --- | --- |

iii)

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb oma ülesannete täitmisel sõltumatult, objektiivselt ning mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil liidu kui terviku huve silmas pidades ning, kus iganes kohane, proportsionaalsuse põhimõtet järgides. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab vastutuse, tegutseb usaldusväärselt ja tagab, et kõiki sidusrühmi koheldakse õiglaselt.“;

| iv) | lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse ja meetmete, eelkõige suuniste, soovituste, arvamuste, küsimuste ja vastuste, regulatiivsete ja rakenduslike standardite eelnõude sisu ja vormi puhul tuleb täiel määral järgida käesoleva määruse ja lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaldatavaid norme. Selles ulatuses, milles see on nende normide alusel lubatud ja asjakohane, võetakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse ja meetmete puhul kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega nõuetekohaselt arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusest ja meetmetest mõjutatud finantsasutuse, muu ettevõtja või isiku või muust finantstegevusest tulenevate riskide laadi, ulatust ja keerukust.“; |
| --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse ja meetmete, eelkõige suuniste, soovituste, arvamuste, küsimuste ja vastuste, regulatiivsete ja rakenduslike standardite eelnõude sisu ja vormi puhul tuleb täiel määral järgida käesoleva määruse ja lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaldatavaid norme. Selles ulatuses, milles see on nende normide alusel lubatud ja asjakohane, võetakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse ja meetmete puhul kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega nõuetekohaselt arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusest ja meetmetest mõjutatud finantsasutuse, muu ettevõtja või isiku või muust finantstegevusest tulenevate riskide laadi, ulatust ja keerukust.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „7.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve moodustab oma lahutamatu osana komitee, mis nõustab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet, kuidas tuleks tegevuse ja meetmete puhul täies kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega võtta arvesse sektori eripära, mis tuleneb finantsasutuste ja turgude riskide laadist, ulatusest ja keerukusest, ärimudelitest ja tavadest ning finantsasutuste ja turgude suurusest määral, mil need tegurid on asjakohased käsitletavate normide alusel.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„7.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve moodustab oma lahutamatu osana komitee, mis nõustab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet, kuidas tuleks tegevuse ja meetmete puhul täies kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega võtta arvesse sektori eripära, mis tuleneb finantsasutuste ja turgude riskide laadist, ulatusest ja keerukusest, ärimudelitest ja tavadest ning finantsasutuste ja turgude suurusest määral, mil need tegurid on asjakohased käsitletavate normide alusel.“

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kuulub Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi. Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi peamine eesmärk on kindlustada finantssektori suhtes kohaldatavate õigusnormide nõuetekohane rakendamine, finantsstabiilsuse säilitamine, finantssüsteemi kui terviku suhtes usalduse tagamine ning finantsteenuste klientide ja tarbijate mõjus ja piisav kaitse.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kuulub Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi. Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi peamine eesmärk on kindlustada finantssektori suhtes kohaldatavate õigusnormide nõuetekohane rakendamine, finantsstabiilsuse säilitamine, finantssüsteemi kui terviku suhtes usalduse tagamine ning finantsteenuste klientide ja tarbijate mõjus ja piisav kaitse.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Vastavalt ELi lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele rajaneb Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmete koostöö usaldusel ja täielikul vastastikusel austusel, tagades eelkõige asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise liikmete vahel ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Vastavalt ELi lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele rajaneb Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmete koostöö usaldusel ja täielikul vastastikusel austusel, tagades eelkõige asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise liikmete vahel ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.“;

| c) | lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:
  „Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, hõlmavad käesoleva määruse viited järelevalvele kõigi pädevate asutuste kogu asjakohast tegevust, mis toimub artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaselt.“ |
| --- | --- |

c)

lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:

„Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, hõlmavad käesoleva määruse viited järelevalvele kõigi pädevate asutuste kogu asjakohast tegevust, mis toimub artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaselt.“

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Asutuste aruandekohustus

  1.   Artikli 2 lõike 2 punktides a–d osutatud asutused annavad oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  2.   ELi toimimise lepingu artikli 226 kohaselt teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Euroopa Parlamendiga täielikku koostööd selle artikli alusel korraldatavate uurimiste puhul.


  3.   Järelevalvenõukogu võtab vastu aastaaruande Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse, sealhulgas eesistuja tööülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.


  4.   Euroopa Parlamendi taotluse korral osaleb eesistuja Euroopa Parlamendis kuulamisel, kus käsitletakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse tulemusi. Kuulamine toimub vähemalt kord aastas. Eesistuja esineb avaldusega Euroopa Parlamendi ees ning vastab selle liikmete kõikidele küsimustele iga kord, kui seda palutakse.


  5.   Kui Euroopa Parlament seda nõuab, esitab eesistuja vähemalt 15 päeva enne lõikes 4 osutatud avalduse tegemist Euroopa Parlamendile kirjaliku aruande Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse kohta.


  6.   Peale artiklites 11–18, 20 ja 33 osutatud teabe sisaldab aruanne ka Euroopa Parlamendi poolt konkreetselt nõutud asjakohast teavet.


  7.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt talle esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.


  8.   Eesistuja korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe, aseesimeeste ja koordinaatoritega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid. Kõik osalejad peavad kinni ametisaladuse hoidmise nõudest.


  9.   Piiramata rahvusvahelistel foorumitel osalemisest tulenevat konfidentsiaalsuskohustust annab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve taotluse korral Euroopa Parlamendile teada, kuidas ta panustab liidu huvide ühtsesse, ühisesse, ühetaolisesse ja tulemuslikku esindamisse neil rahvusvahelistel foorumitel.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Asutuste aruandekohustus

1.   Artikli 2 lõike 2 punktides a–d osutatud asutused annavad oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   ELi toimimise lepingu artikli 226 kohaselt teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Euroopa Parlamendiga täielikku koostööd selle artikli alusel korraldatavate uurimiste puhul.

3.   Järelevalvenõukogu võtab vastu aastaaruande Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse, sealhulgas eesistuja tööülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.

4.   Euroopa Parlamendi taotluse korral osaleb eesistuja Euroopa Parlamendis kuulamisel, kus käsitletakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse tulemusi. Kuulamine toimub vähemalt kord aastas. Eesistuja esineb avaldusega Euroopa Parlamendi ees ning vastab selle liikmete kõikidele küsimustele iga kord, kui seda palutakse.

5.   Kui Euroopa Parlament seda nõuab, esitab eesistuja vähemalt 15 päeva enne lõikes 4 osutatud avalduse tegemist Euroopa Parlamendile kirjaliku aruande Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuse kohta.

6.   Peale artiklites 11–18, 20 ja 33 osutatud teabe sisaldab aruanne ka Euroopa Parlamendi poolt konkreetselt nõutud asjakohast teavet.

7.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt talle esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.

8.   Eesistuja korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe, aseesimeeste ja koordinaatoritega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid. Kõik osalejad peavad kinni ametisaladuse hoidmise nõudest.

9.   Piiramata rahvusvahelistel foorumitel osalemisest tulenevat konfidentsiaalsuskohustust annab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve taotluse korral Euroopa Parlamendile teada, kuidas ta panustab liidu huvide ühtsesse, ühisesse, ühetaolisesse ja tulemuslikku esindamisse neil rahvusvahelistel foorumitel.“

| 4) | Artikli 4 punkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | direktiivi 2002/65/EÜ puhul asutused ja organid, kes on pädevad tagama, et finantsasutused järgivad kõnealuses direktiivis sätestatud nõudeid;“. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 punkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

direktiivi 2002/65/EÜ puhul asutused ja organid, kes on pädevad tagama, et finantsasutused järgivad kõnealuses direktiivis sätestatud nõudeid;“.

| 5) | Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asukoht ei mõjuta seda, kuidas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve täidab oma ülesandeid ja kasutab oma volitusi, korraldab oma juhtimisstruktuuri või põhitegevust ega tema tegevuse põhirahastamist, võimaldades samal ajal vastavalt vajadusele kasutada liidu ametitega ühiselt selliseid administratiivseid tugiteenuseid ja ruumide haldusteenuseid, mis ei ole seotud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve põhitegevusega.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asukoht ei mõjuta seda, kuidas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve täidab oma ülesandeid ja kasutab oma volitusi, korraldab oma juhtimisstruktuuri või põhitegevust ega tema tegevuse põhirahastamist, võimaldades samal ajal vastavalt vajadusele kasutada liidu ametitega ühiselt selliseid administratiivseid tugiteenuseid ja ruumide haldusteenuseid, mis ei ole seotud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve põhitegevusega.“

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | aidata artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele tuginedes kaasa kvaliteetsete ühiste regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, eelkõige töötades välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid, suuniseid, soovitusi ja muid meetmeid, sealhulgas arvamusi;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

aidata artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele tuginedes kaasa kvaliteetsete ühiste regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, eelkõige töötades välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid, suuniseid, soovitusi ja muid meetmeid, sealhulgas arvamusi;“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | koostada korrapäraselt uuendatav liidu finantsasutuste järelevalve käsiraamat, milles määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid ning võetakse muu hulgas arvesse finantsasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid ning finantsasutuste ja finantsturgude suurust, ning hallata seda;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

koostada korrapäraselt uuendatav liidu finantsasutuste järelevalve käsiraamat, milles määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid ning võetakse muu hulgas arvesse finantsasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid ning finantsasutuste ja finantsturgude suurust, ning hallata seda;“;

| iii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, edendades eelkõige ühist järelevalvekultuuri, tagades artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, vältides õiguslikku arbitraaži, edendades ja jälgides järelevalve sõltumatust, vahendades ja lahendades pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi, tagades finantsasutuste tulemusliku ja järjepideva järelevalve, tagades järelevalvekolleegiumide ühtse toimimise ning võttes muu hulgas meetmeid eriolukordades;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, edendades eelkõige ühist järelevalvekultuuri, tagades artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, vältides õiguslikku arbitraaži, edendades ja jälgides järelevalve sõltumatust, vahendades ja lahendades pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi, tagades finantsasutuste tulemusliku ja järjepideva järelevalve, tagades järelevalvekolleegiumide ühtse toimimise ning võttes muu hulgas meetmeid eriolukordades;“;

| iv) | punktid e–h asendatakse järgmisega:






  „e) | korraldada ja läbi viia pädevate asutuste vastastikune eksperdihinnang, anda sellega seoses suuniseid ja soovitusi ning teha kindlaks parimad tavad, et suurendada järelevalvetulemuste sidusust; |
| --- | --- | --- |

iv)

punktid e–h asendatakse järgmisega:

„e)

korraldada ja läbi viia pädevate asutuste vastastikune eksperdihinnang, anda sellega seoses suuniseid ja soovitusi ning teha kindlaks parimad tavad, et suurendada järelevalvetulemuste sidusust;

| f) | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas kohasel juhul kodumajapidamiste, VKEde ja uuenduslike finantsteenuste arengusuundumusi kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionite valdkonnas, võttes nõuetekohaselt arvesse arengutendentse, mis on seotud keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisteguritega; |
| --- | --- |

f)

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas kohasel juhul kodumajapidamiste, VKEde ja uuenduslike finantsteenuste arengusuundumusi kindlustuse, edasikindlustuse ja tööandjapensionite valdkonnas, võttes nõuetekohaselt arvesse arengutendentse, mis on seotud keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisteguritega;

| g) | korraldada turuanalüüse, et anda teavet Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

g)

korraldada turuanalüüse, et anda teavet Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| h) | tugevdada kohasel juhul kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute, tarbijate ja investorite kaitset, eelkõige seoses piiriüleste vajakajäämistega ja nendega seotud riske arvesse võttes;“; |
| --- | --- |

h)

tugevdada kohasel juhul kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute, tarbijate ja investorite kaitset, eelkõige seoses piiriüleste vajakajäämistega ja nendega seotud riske arvesse võttes;“;

| v) | punkti i järele lisatakse järgmine punkt:






  „ia) | aidata kaasa liidu ühise finantsandmete strateegia väljatöötamisele;“; |
| --- | --- | --- |

v)

punkti i järele lisatakse järgmine punkt:

„ia)

aidata kaasa liidu ühise finantsandmete strateegia väljatöötamisele;“;

| vi) | punkti k järele lisatakse järgmine punkt:






  „ka) | avaldada oma veebisaidil kõigi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohta kõik regulatiivsed tehnilised standardid, rakenduslikud tehnilised standardid, suunised, soovitused ning küsimused ja vastused, sealhulgas ülevaated käimasoleva töö seisu kohta ning regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõude vastuvõtmise planeeritava ajakava kohta, ning uuendada neid korrapäraselt.“; |
| --- | --- | --- |

vi)

punkti k järele lisatakse järgmine punkt:

„ka)

avaldada oma veebisaidil kõigi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohta kõik regulatiivsed tehnilised standardid, rakenduslikud tehnilised standardid, suunised, soovitused ning küsimused ja vastused, sealhulgas ülevaated käimasoleva töö seisu kohta ning regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõude vastuvõtmise planeeritava ajakava kohta, ning uuendada neid korrapäraselt.“;

| vii) | punkt l jäetakse välja; |
| --- | --- |

vii)

punkt l jäetakse välja;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järgmist:






  a) | kasutab täielikult talle antud volitusi; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järgmist:

a)

kasutab täielikult talle antud volitusi;

| b) | pidades nõuetekohaselt silmas finantsasutuste turvalisuse ja usaldatavuse tagamise eesmärki, võtab täielikult arvesse finantsasutuste eri liike, ärimudeleid ja suurust ja |
| --- | --- |

b)

pidades nõuetekohaselt silmas finantsasutuste turvalisuse ja usaldatavuse tagamise eesmärki, võtab täielikult arvesse finantsasutuste eri liike, ärimudeleid ja suurust ja

| c) | võtab arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, uuenduslikke ja kestlikke ärimudeleid, nagu ühistud ja vastastikused ühingud, ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist.“; |
| --- | --- |

c)

võtab arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, uuenduslikke ja kestlikke ärimudeleid, nagu ühistud ja vastastikused ühingud, ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist.“;

| c) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse järgmised punktid:






  „ca) | esitada soovitusi vastavalt artiklile 29a ; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse järgmised punktid:

„ca)

esitada soovitusi vastavalt artiklile 29a ;

| da) | teha hoiatusi vastavalt artikli 9 lõikele 3;“; |
| --- | --- |

da)

teha hoiatusi vastavalt artikli 9 lõikele 3;“;

| ii) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | esitada arvamusi Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile vastavalt artiklile 16a;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

esitada arvamusi Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile vastavalt artiklile 16a;“;

| iii) | lisatakse järgmised punktid:






  „ga) | vastata küsimustele vastavalt artiklile 16b; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised punktid:

„ga)

vastata küsimustele vastavalt artiklile 16b;

| gb) | võtta meetmeid vastavalt artiklile 9a;“; |
| --- | --- |

gb)

võtta meetmeid vastavalt artiklile 9a;“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja lõikes 2 osutatud volituste kasutamisel tegutseb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve õigusraamistikule tuginedes ja selle piires ning pöörab tähelepanu proportsionaalsuse ja parema õigusloome põhimõtetele, kui see on kohane, sealhulgas kooskõlas käesoleva määrusega tehtud tasuvusanalüüsi tulemustele.
  Artiklites 10, 15, 16 ja 16a osutatud avalikud arutelud tuleb korraldada võimalikult laiapõhiselt, et tagada kõigi huvitatud isikute kaasamine, ning sidusrühmadele tuleb anda vastamiseks mõistlik aeg. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avaldab sidusrühmadelt saadud tagasiside kokkuvõtte ja ülevaate selle kohta, kuidas arutelu käigus kogutud teavet ja seisukohti regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudes ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõudes kasutati.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja lõikes 2 osutatud volituste kasutamisel tegutseb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve õigusraamistikule tuginedes ja selle piires ning pöörab tähelepanu proportsionaalsuse ja parema õigusloome põhimõtetele, kui see on kohane, sealhulgas kooskõlas käesoleva määrusega tehtud tasuvusanalüüsi tulemustele.

Artiklites 10, 15, 16 ja 16a osutatud avalikud arutelud tuleb korraldada võimalikult laiapõhiselt, et tagada kõigi huvitatud isikute kaasamine, ning sidusrühmadele tuleb anda vastamiseks mõistlik aeg. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avaldab sidusrühmadelt saadud tagasiside kokkuvõtte ja ülevaate selle kohta, kuidas arutelu käigus kogutud teavet ja seisukohti regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudes ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõudes kasutati.“

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kogub ja analüüsib teavet tarbimissuundumuste kohta, nagu jaefinantsteenuste ja -toodete kulude ja tasude muutumine liikmesriikides, ja koostab vastavaid aruandeid;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kogub ja analüüsib teavet tarbimissuundumuste kohta, nagu jaefinantsteenuste ja -toodete kulude ja tasude muutumine liikmesriikides, ja koostab vastavaid aruandeid;“;

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „aa) | koostab põhjalikke temaatilisi ülevaateid turukäitumise kohta, mis loovad ühist arusaama turgude tavadest, et teha kindlaks võimalikud probleemid ja analüüsida nende mõju; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„aa)

koostab põhjalikke temaatilisi ülevaateid turukäitumise kohta, mis loovad ühist arusaama turgude tavadest, et teha kindlaks võimalikud probleemid ja analüüsida nende mõju;

| ab) | töötab välja jaesektori riskinäitajad, et teha aegsasti kindlaks tarbijale ja investorile tekitatava võimaliku kahju põhjused;“; |
| --- | --- |

ab)

töötab välja jaesektori riskinäitajad, et teha aegsasti kindlaks tarbijale ja investorile tekitatava võimaliku kahju põhjused;“;

| iii) | lisatakse järgmised punktid:






  „e) | aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele siseturul, kus tarbijatel ja muudel finantsteenuste kasutajatel on õiglane juurdepääs finantsteenustele ja toodetele; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised punktid:

„e)

aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele siseturul, kus tarbijatel ja muudel finantsteenuste kasutajatel on õiglane juurdepääs finantsteenustele ja toodetele;

| f) | koordineerib pädevate asutuste kontrollostude tegemist, kui see on kohaldatav.“; |
| --- | --- |

f)

koordineerib pädevate asutuste kontrollostude tegemist, kui see on kohaldatav.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude tugevdamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtsustamiseks ja tõhusamaks muutmiseks.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude tugevdamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtsustamiseks ja tõhusamaks muutmiseks.“;

| c) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve moodustab oma lahutamatu osana tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjakohaste pädevate asutuste ja tarbijakaitse eest vastutavate asutuste esindajaid, et tugevdada tarbijakaitset, luua uue või uuendusliku finantstegevuste reguleerimise ja järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning nõustada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*31) asutatud Euroopa Andmekaitsenõukoguga, et vältida dubleerimist, vastuolusid ja õiguskindlusetust andmekaitse valdkonnas. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib komitee koosseisu vaatlejatena kutsuda ka riiklikud andmekaitseasutused.


  5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib ajutiselt keelata teatavate finantstoodete, -instrumentide või -tegevuste turustamise, levitamise või müügi või seda piirata, kui need võivad põhjustada klientidele või tarbijatele märkimisväärset rahalist kahju või ohustavad finantsturgude korrapärast toimimist ja usaldusväärsust või liidu kogu finantssüsteemi või selle mõne osa stabiilsust artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides täpsustatud juhtudel ja tingimustel, või vajaduse korral eriolukorras kooskõlas artikliga 18 ja selles sätestatud tingimustel.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vaatab esimeses lõigus osutatud otsuse läbi sobiva aja järel, ent vähemalt kord iga kuue kuu jooksul. Kui seda on vähemalt kaks korda järjest uuendatud ja kui on tehtud nõuetekohane analüüs kliendile või tarbijale tekkiva mõju hindamiseks, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teha otsuse keelu iga-aastase uuendamise kohta.
  Liikmesriik võib taotleda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt otsuse läbivaatamist. Sellisel juhul otsustab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras, kas otsus jääb kehtima.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib ka hinnata teatavat liiki finantstegevuse või tava keelustamise või piiramise vajadust ning vajaduse korral teavitada sellest komisjoni ja pädevaid asutusi, et hõlbustada sellise keelu või piirangu vastuvõtmist.


  (*31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve moodustab oma lahutamatu osana tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjakohaste pädevate asutuste ja tarbijakaitse eest vastutavate asutuste esindajaid, et tugevdada tarbijakaitset, luua uue või uuendusliku finantstegevuste reguleerimise ja järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning nõustada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*31) asutatud Euroopa Andmekaitsenõukoguga, et vältida dubleerimist, vastuolusid ja õiguskindlusetust andmekaitse valdkonnas. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib komitee koosseisu vaatlejatena kutsuda ka riiklikud andmekaitseasutused.

5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib ajutiselt keelata teatavate finantstoodete, -instrumentide või -tegevuste turustamise, levitamise või müügi või seda piirata, kui need võivad põhjustada klientidele või tarbijatele märkimisväärset rahalist kahju või ohustavad finantsturgude korrapärast toimimist ja usaldusväärsust või liidu kogu finantssüsteemi või selle mõne osa stabiilsust artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides täpsustatud juhtudel ja tingimustel, või vajaduse korral eriolukorras kooskõlas artikliga 18 ja selles sätestatud tingimustel.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vaatab esimeses lõigus osutatud otsuse läbi sobiva aja järel, ent vähemalt kord iga kuue kuu jooksul. Kui seda on vähemalt kaks korda järjest uuendatud ja kui on tehtud nõuetekohane analüüs kliendile või tarbijale tekkiva mõju hindamiseks, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teha otsuse keelu iga-aastase uuendamise kohta.

Liikmesriik võib taotleda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvelt otsuse läbivaatamist. Sellisel juhul otsustab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras, kas otsus jääb kehtima.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib ka hinnata teatavat liiki finantstegevuse või tava keelustamise või piiramise vajadust ning vajaduse korral teavitada sellest komisjoni ja pädevaid asutusi, et hõlbustada sellise keelu või piirangu vastuvõtmist.

(*31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  "

*31

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 9a
  Meetmetest loobumise kiri

  1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmeid ainult erandolukorras, kui tema hinnangul võib artikli 1 lõikes 2 osutatud mõne seadusandliku akti või neil seadusandlikel aktidel põhinevate delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide kohaldamine põhjustada märkimisväärseid probleeme ühel järgmistest põhjustest:






  a) | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hinnangul võivad selle õigusakti sätted olla otseselt vastuolus mõne teise asjassepuutuva õigusaktiga; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9a

Meetmetest loobumise kiri

1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmeid ainult erandolukorras, kui tema hinnangul võib artikli 1 lõikes 2 osutatud mõne seadusandliku akti või neil seadusandlikel aktidel põhinevate delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide kohaldamine põhjustada märkimisväärseid probleeme ühel järgmistest põhjustest:

a)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hinnangul võivad selle õigusakti sätted olla otseselt vastuolus mõne teise asjassepuutuva õigusaktiga;

| b) | kui õigusakti puhul on tegemist artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandliku aktiga ning seda täiendava või täpsustava delegeeritud õigusakti või rakendusakti puudumine võiks põhjustada põhjendatud kahtlusi seadusandlikust aktist või selle nõuetele vastavast kohaldamisest tekkivate õiguslike tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

b)

kui õigusakti puhul on tegemist artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandliku aktiga ning seda täiendava või täpsustava delegeeritud õigusakti või rakendusakti puudumine võiks põhjustada põhjendatud kahtlusi seadusandlikust aktist või selle nõuetele vastavast kohaldamisest tekkivate õiguslike tagajärgede kohta;

| c) | kui artiklis 16 osutatud suuniste ja soovituste puudumine võiks tekitada praktilisi probleeme asjassepuutuva seadusandliku akti kohaldamisel. |
| --- | --- |

c)

kui artiklis 16 osutatud suuniste ja soovituste puudumine võiks tekitada praktilisi probleeme asjassepuutuva seadusandliku akti kohaldamisel.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve pädevatele asutustele ja komisjonile kirjalikult üksikasjaliku ülevaate tema hinnangul täheldatavatest probleemidest.

Lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve komisjonile arvamuse uue seadusandliku akti ettepanekuna või uue delegeeritud õigusakti või rakendusakti ettepanekuna sobivaks peetava meetme kohta ning selle kohta, kui kiireloomuline probleem Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hinnangul on. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avalikustab oma arvamuse.

Käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud juhul hindab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võimalikult kiiresti vajadust võtta vastu asjakohased suuniseid või soovitusi vastavalt artiklile 16.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb viivitamata, eelkõige et vältida võimaluse korral lõikes 1 osutatud probleeme.

3.   Kui see on lõikes 1 osutatud juhtudel vajalik ning kuni lõikes 2 osutatud korras uute meetmete vastuvõtmise ja kohaldamiseni esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvamused lõikes 1 osutatud õigusaktide konkreetsete sätete kohta, et edendada järjepidevaid, tõhusaid ja tulemuslikke järelevalve- ja täitmise tagamise tavasid ning liidu õiguse ühist, ühtset ja järjepidevat kohaldamist.

4.   Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on eelkõige pädevatelt asutustelt laekunud teabe alusel seisukohal, et artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid või neil seadusandlikel aktidel põhinevad delegeeritud õigusaktid või rakendusaktid tekitavad märkimisväärseid probleeme, mis on seotud turu usalduse, tarbijate, klientide ja investorite kaitse, finants- või toorme- ja kaubaturgude korrakohase toimimise ja usaldusväärsuse või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusega, siis esitab ta viivitamata pädevatele asutustele ja komisjonile kirjalikult üksikasjaliku ülevaate tema hinnangul täheldatavatest probleemidest. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib esitada komisjonile arvamuse uue seadusandliku akti ettepanekuna või uue delegeeritud õigusakti või rakendusakti ettepanekuna sobivaks peetava meetme kohta ning selle kohta, kui kiireloomuline probleem Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hinnangul on. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avalikustab oma arvamuse.“

| 9) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile delegeerinud õiguse võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 delegeeritud õigusaktiga vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid järjepideva ühtlustamise tagamiseks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile delegeerinud õiguse võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 delegeeritud õigusaktiga vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid järjepideva ühtlustamise tagamiseks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“;

| ii) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud asjaomase sidusrühmade kogult.“; |
| --- | --- |

ii)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud asjaomase sidusrühmade kogult.“;

| iii) | neljas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

iii)

neljas lõik jäetakse välja;

| iv) | viies ja kuues lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon otsustab regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastu võtta kas osaliselt või muudatustega.
  Kui komisjon kavatseb regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele koos selgitusega, miks ta seda vastu ei võta, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib kuue nädala jooksul regulatiivse tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

iv)

viies ja kuues lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon otsustab regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastu võtta kas osaliselt või muudatustega.

Kui komisjon kavatseb regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele koos selgitusega, miks ta seda vastu ei võta, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib kuue nädala jooksul regulatiivse tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei ole esitanud regulatiivse tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei ole esitanud regulatiivse tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“;

| c) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon korraldab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud asjaomase sidusrühmade kogult.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon korraldab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud asjaomase sidusrühmade kogult.“;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Regulatiivsed tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „regulatiivne tehniline standard”. Need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Regulatiivsed tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „regulatiivne tehniline standard”. Need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“

| 10) | Artikli 13 lõike 1 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Artikli 13 lõike 1 teine lõik jäetakse välja.

| 11) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile andnud rakendamisvolituse võtta ELi toimimise lepingu artikli 291 kohase rakendusaktiga vastu rakenduslikke tehnilisi standardeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud. Rakenduslikud tehnilised standardid on tehnilised, need ei hõlma strateegilisi otsuseid või poliitilisi valikuid ning nende eesmärk on määrata kindlaks kõnealuste seadusandlike aktide rakendamise tingimused. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab need tehnilised standardid samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Enne rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud asjaomase sidusrühmade kogult.
  Komisjon otsustab rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.
  Kui komisjon kavatseb rakendusliku tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta selle tagasi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele koos selgitustega, miks ta seda vastu ei võta, või kui see on asjakohane, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib kuue nädala jooksul rakendusliku tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei esita neljandas lõigus osutatud kuuenädalase tähtaja jooksul muudetud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu või esitab standardi eelnõu, mida ei ole muudetud vastavalt komisjoni muudatusettepanekutele, võib komisjon võtta rakendusliku tehnilise standardi vastu selliste muudatustega, mida ta peab asjakohaseks, või selle tagasi lükata.
  Komisjon ei tohi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt koostatud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu sisu muuta ilma seda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega käesolevas artiklis sätestatud korras eelnevalt kooskõlastamata.


  2.   Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei esita rakendusliku tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile andnud rakendamisvolituse võtta ELi toimimise lepingu artikli 291 kohase rakendusaktiga vastu rakenduslikke tehnilisi standardeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud. Rakenduslikud tehnilised standardid on tehnilised, need ei hõlma strateegilisi otsuseid või poliitilisi valikuid ning nende eesmärk on määrata kindlaks kõnealuste seadusandlike aktide rakendamise tingimused. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab need tehnilised standardid samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Enne rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud asjaomase sidusrühmade kogult.

Komisjon otsustab rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.

Kui komisjon kavatseb rakendusliku tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta selle tagasi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele koos selgitustega, miks ta seda vastu ei võta, või kui see on asjakohane, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib kuue nädala jooksul rakendusliku tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei esita neljandas lõigus osutatud kuuenädalase tähtaja jooksul muudetud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu või esitab standardi eelnõu, mida ei ole muudetud vastavalt komisjoni muudatusettepanekutele, võib komisjon võtta rakendusliku tehnilise standardi vastu selliste muudatustega, mida ta peab asjakohaseks, või selle tagasi lükata.

Komisjon ei tohi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt koostatud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu sisu muuta ilma seda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega käesolevas artiklis sätestatud korras eelnevalt kooskõlastamata.

2.   Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei esita rakendusliku tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“;

| b) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon korraldab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud asjaomase sidusrühmade kogult.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon korraldab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud asjaomase sidusrühmade kogult.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Rakenduslikud tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „rakenduslik tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Rakenduslikud tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „rakenduslik tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“

| 12) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade kehtestamiseks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning liidu õiguse ühetaolise ja järjepideva kohaldamise tagamiseks esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kõigile pädevatele asutustele või kõigile finantsasutustele suuniseid ning esitab ühele või mitmele pädevale asutusele või ühele või mitmele finantsasutusele soovitusi.
  Suunised ja soovitused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või käesoleva artikli volitusnormiga.


  2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve korraldab kohasel juhul esitatavate suuniste ja soovituste avaliku arutelu ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituse kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei korralda avalikku arutelu või ei küsi kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult nõu, siis ta põhjendab seda.“; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade kehtestamiseks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning liidu õiguse ühetaolise ja järjepideva kohaldamise tagamiseks esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kõigile pädevatele asutustele või kõigile finantsasutustele suuniseid ning esitab ühele või mitmele pädevale asutusele või ühele või mitmele finantsasutusele soovitusi.

Suunised ja soovitused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või käesoleva artikli volitusnormiga.

2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve korraldab kohasel juhul esitatavate suuniste ja soovituste avaliku arutelu ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituse kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei korralda avalikku arutelu või ei küsi kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning tööandjapensionide sidusrühmade kogult nõu, siis ta põhjendab seda.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Suunistes ja soovitustes ei piirduta pelgalt seadusandlike aktide osadele viitamise või nende uuesti esitamisega. Enne uue suunise või soovituse koostamist vaatab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve dubleerimise vältimiseks kõigepealt üle olemasolevad suunised ja soovitused.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Suunistes ja soovitustes ei piirduta pelgalt seadusandlike aktide osadele viitamise või nende uuesti esitamisega. Enne uue suunise või soovituse koostamist vaatab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve dubleerimise vältimiseks kõigepealt üle olemasolevad suunised ja soovitused.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandes Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni välja antud suunistest ja soovitustest.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandes Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni välja antud suunistest ja soovitustest.“

| 13) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 16a
  Arvamused

  1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kõigis tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.


  2.   Lõikes 1 nimetatud taotlus võib hõlmata avalikku arutelu või tehnilist analüüsi.


  3.   Seoses direktiivi 2009/138/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate ühinemiste ja omandamistega seotud usaldusväärsuse hindamisega, mis kõnealuse direktiivi kohaselt eeldavad vähemalt kahe liikmesriigi pädevate asutuste vastastikusi konsultatsioone, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitada ja avaldada arvamuse, mis käsitleb usaldusväärsuse hindamist, välja arvatud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 59 lõike 1 punktis e sätestatud kriteeriumidega seoses. Arvamus esitatakse viivitamata ja igal juhul enne hindamisperioodi lõppu vastavalt direktiivile 2009/138/EÜ.


  4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel anda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile tehnilist nõu valdkondades, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides.



  Artikkel 16b
  Küsimused ja vastused

  1.   Piiramata käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist võib iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas pädev asutus ning liidu institutsioon ja asutus, esitada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele kõigis liidu ametlikes keeltes küsimusi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või seonduvate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ning nimetatud seadusandlike aktide alusel võetud suuniste ja soovituste sätete tegeliku kohaldamise või rakendamise kohta.
  Enne Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele küsimuse esitamist hindavad finantsasutused, kas see küsimus tuleks esmalt esitada oma pädevale asutusele.
  Enne lubatavatele küsimustele vastuste avaldamist võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve paluda käesolevas lõikes osutatud füüsilisel või juriidilisel isikul küsimust selgitada.


  2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastused lõikes 1 osutatud küsimustele ei ole siduvad. Vastused esitatakse vähemalt keeles, milles küsimus esitati.


  3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve loob oma veebisaidil veebipõhise rakenduse, mille abil saab esitada küsimusi ning aegsasti avaldada kõik laekunud küsimused ja kõik lõike 1 kohastele lubatavatele küsimustele antud vastused, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine on vastuolus nende isikute õigustatud huvidega või ohustaks finantssüsteemi stabiilsust; samuti haldab ta kõnealust rakendust. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib lükata tagasi küsimused, millele ta ei kavatse vastata. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avaldab oma veebisaidil kahe kuu jooksul vastamata jäetud küsimused.


  4.   Kolm hääleõiguslikku järelevalvenõukogu liiget võivad taotleda, et järelevalvenõukogu otsustaks artikli 44 kohaselt, kas käsitleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lubatavate küsimuste teemat artikli 16 kohastes suunistes, küsida nõu artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogult, vaadata küsimused ja vastused sobivate ajavahemike järel läbi, korraldada avalikke arutelusid või analüüsida võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu. Sellised arutelud ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed asjaomaste küsimuste ja vastuste projekti ulatuse, olemuse ja mõjuga või küsimuse kiireloomulisusega. Artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogu kaasamisel kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustust.


  5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edastab komisjonile küsimused, mille puhul tuleb tõlgendada liidu õigust. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avaldab komisjoni esitatud vastused.“ |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 16a

Arvamused

1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kõigis tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.

2.   Lõikes 1 nimetatud taotlus võib hõlmata avalikku arutelu või tehnilist analüüsi.

3.   Seoses direktiivi 2009/138/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate ühinemiste ja omandamistega seotud usaldusväärsuse hindamisega, mis kõnealuse direktiivi kohaselt eeldavad vähemalt kahe liikmesriigi pädevate asutuste vastastikusi konsultatsioone, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitada ja avaldada arvamuse, mis käsitleb usaldusväärsuse hindamist, välja arvatud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 59 lõike 1 punktis e sätestatud kriteeriumidega seoses. Arvamus esitatakse viivitamata ja igal juhul enne hindamisperioodi lõppu vastavalt direktiivile 2009/138/EÜ.

4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel anda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile tehnilist nõu valdkondades, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides.

Artikkel 16b

Küsimused ja vastused

1.   Piiramata käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist võib iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas pädev asutus ning liidu institutsioon ja asutus, esitada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele kõigis liidu ametlikes keeltes küsimusi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või seonduvate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ning nimetatud seadusandlike aktide alusel võetud suuniste ja soovituste sätete tegeliku kohaldamise või rakendamise kohta.

Enne Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele küsimuse esitamist hindavad finantsasutused, kas see küsimus tuleks esmalt esitada oma pädevale asutusele.

Enne lubatavatele küsimustele vastuste avaldamist võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve paluda käesolevas lõikes osutatud füüsilisel või juriidilisel isikul küsimust selgitada.

2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastused lõikes 1 osutatud küsimustele ei ole siduvad. Vastused esitatakse vähemalt keeles, milles küsimus esitati.

3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve loob oma veebisaidil veebipõhise rakenduse, mille abil saab esitada küsimusi ning aegsasti avaldada kõik laekunud küsimused ja kõik lõike 1 kohastele lubatavatele küsimustele antud vastused, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine on vastuolus nende isikute õigustatud huvidega või ohustaks finantssüsteemi stabiilsust; samuti haldab ta kõnealust rakendust. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib lükata tagasi küsimused, millele ta ei kavatse vastata. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avaldab oma veebisaidil kahe kuu jooksul vastamata jäetud küsimused.

4.   Kolm hääleõiguslikku järelevalvenõukogu liiget võivad taotleda, et järelevalvenõukogu otsustaks artikli 44 kohaselt, kas käsitleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lubatavate küsimuste teemat artikli 16 kohastes suunistes, küsida nõu artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogult, vaadata küsimused ja vastused sobivate ajavahemike järel läbi, korraldada avalikke arutelusid või analüüsida võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu. Sellised arutelud ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed asjaomaste küsimuste ja vastuste projekti ulatuse, olemuse ja mõjuga või küsimuse kiireloomulisusega. Artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogu kaasamisel kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustust.

5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edastab komisjonile küsimused, mille puhul tuleb tõlgendada liidu õigust. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avaldab komisjoni esitatud vastused.“

| 14) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastab ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni või asjakohase sidusrühmade kogu esitatud taotlusele või omal algatusel, sealhulgas juhul, kui see põhineb füüsiliselt või juriidiliselt isikult saadud hästi põhjendatud teabel, pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist ja kirjeldab, kuidas ta kavatseb juhtumi lahendada, ning uurib kohasel juhul liidu õiguse väidetavat rikkumist või kohaldamata jätmist.“; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastab ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni või asjakohase sidusrühmade kogu esitatud taotlusele või omal algatusel, sealhulgas juhul, kui see põhineb füüsiliselt või juriidiliselt isikult saadud hästi põhjendatud teabel, pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist ja kirjeldab, kuidas ta kavatseb juhtumi lahendada, ning uurib kohasel juhul liidu õiguse väidetavat rikkumist või kohaldamata jätmist.“;

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud volitusi, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitada pärast asjaomase pädeva asutusega konsulteerimist nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse muudele pädevatele asutustele, kui asjaomasele pädevale asutusele esitatud teabenõuet peetakse või see on osutunud ebapiisavaks, et saada teavet, mis on vajalik liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.
  Sellise teabenõude saajad esitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

„Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud volitusi, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitada pärast asjaomase pädeva asutusega konsulteerimist nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse muudele pädevatele asutustele, kui asjaomasele pädevale asutusele esitatud teabenõuet peetakse või see on osutunud ebapiisavaks, et saada teavet, mis on vajalik liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.

Sellise teabenõude saajad esitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Piiramata käesolevast määrusest tekkivate volituste kohaldamist ja enne lõikes 3 osutatud soovituse esitamist suhtleb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, kui ta peab seda liidu õiguse rikkumise kõrvaldamise seisukohast sobilikuks, asjaomase pädeva asutusega, et jõuda kokkuleppele meetmete asjus, mis on vajalikud.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Piiramata käesolevast määrusest tekkivate volituste kohaldamist ja enne lõikes 3 osutatud soovituse esitamist suhtleb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, kui ta peab seda liidu õiguse rikkumise kõrvaldamise seisukohast sobilikuks, asjaomase pädeva asutusega, et jõuda kokkuleppele meetmete asjus, mis on vajalikud.“;

| c) | lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui pädev asutus ei järgi käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ametlikku arvamust kõnealuses lõikes kindlaks määratud tähtaja jooksul ja kui tuleb aegsasti võtta meetmeid liidu õiguse järgimise tagamiseks, et säilitada või taastada võrdsed konkurentsitingimused turul või tagada finantssüsteemi nõuetekohane toimimine ja terviklikkus, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta juhul, kui käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded on vahetult kohaldatavad finantsasutuse suhtes, vastu finantsasutusele adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsus peab olema kooskõlas komisjoni lõike 4 kohase ametliku arvamusega.


  7.   Lõike 6 kohaselt vastu võetud otsused on pädeva asutuse varem samas küsimuses vastu võetud muu otsuse suhtes ülimuslikud.
  Meetmete puhul, mida pädev asutus võtab seoses küsimustega, mille kohta on esitatud lõike 4 kohane ametlik arvamus või tehtud lõike 6 kohane otsus, peavad pädevad asutused vastavalt järgima ametlikku arvamust või otsust.“ |
| --- | --- |

c)

lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui pädev asutus ei järgi käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ametlikku arvamust kõnealuses lõikes kindlaks määratud tähtaja jooksul ja kui tuleb aegsasti võtta meetmeid liidu õiguse järgimise tagamiseks, et säilitada või taastada võrdsed konkurentsitingimused turul või tagada finantssüsteemi nõuetekohane toimimine ja terviklikkus, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta juhul, kui käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded on vahetult kohaldatavad finantsasutuse suhtes, vastu finantsasutusele adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsus peab olema kooskõlas komisjoni lõike 4 kohase ametliku arvamusega.

7.   Lõike 6 kohaselt vastu võetud otsused on pädeva asutuse varem samas küsimuses vastu võetud muu otsuse suhtes ülimuslikud.

Meetmete puhul, mida pädev asutus võtab seoses küsimustega, mille kohta on esitatud lõike 4 kohane ametlik arvamus või tehtud lõike 6 kohane otsus, peavad pädevad asutused vastavalt järgima ametlikku arvamust või otsust.“

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 17a
  Teatajate kaitse

  1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on spetsiaalsed teatamiskanalid teabe vastuvõtmiseks ja töötlemiseks liidu õiguse tegelikust või võimalikust rikkumisest, õigusnormide kuritarvitamisest või kohaldamata jätmisest teatavatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt.


  2.   Füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kasutavad spetsiaalseid teatamiskanaleid, kaitstakse survemeetmete eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937 (*32), kui see on asjakohane.


  3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tagab, et kogu teavet saab esitada anonüümselt või konfidentsiaalselt ja turvaliselt. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve leiab, et esitatud teave sisaldab tõendeid või märkimisväärseid viiteid oluliste rikkumiste kohta, annab ta rikkumisest teatavale isikule tagasisidet.



  (*32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“
  " |
| --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

Teatajate kaitse

1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on spetsiaalsed teatamiskanalid teabe vastuvõtmiseks ja töötlemiseks liidu õiguse tegelikust või võimalikust rikkumisest, õigusnormide kuritarvitamisest või kohaldamata jätmisest teatavatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt.

2.   Füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kasutavad spetsiaalseid teatamiskanaleid, kaitstakse survemeetmete eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937 (*32), kui see on asjakohane.

3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tagab, et kogu teavet saab esitada anonüümselt või konfidentsiaalselt ja turvaliselt. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve leiab, et esitatud teave sisaldab tõendeid või märkimisväärseid viiteid oluliste rikkumiste kohta, annab ta rikkumisest teatavale isikule tagasisidet.

(*32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“
  "

*32

| 16) | Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui nõukogu võtab vastu käesoleva artikli lõike 2 kohase otsuse, ning erandjuhtudel, kui on vaja pädevate asutuste koordineeritud meetmeid, et reageerida ebasoodsale arengule, mis võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust või kliendi- ja tarbijakaitset, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teha üksikotsuse, millega nõuab pädevatelt asutustelt kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega vajalike meetmete võtmist sellise arenguga tegelemiseks, tagades, et finantsasutused ja pädevad asutused täidavad kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud nõudeid.“ |
| --- | --- |

16)

Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui nõukogu võtab vastu käesoleva artikli lõike 2 kohase otsuse, ning erandjuhtudel, kui on vaja pädevate asutuste koordineeritud meetmeid, et reageerida ebasoodsale arengule, mis võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust või kliendi- ja tarbijakaitset, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teha üksikotsuse, millega nõuab pädevatelt asutustelt kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega vajalike meetmete võtmist sellise arenguga tegelemiseks, tagades, et finantsasutused ja pädevad asutused täidavad kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud nõudeid.“

| 17) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides kindlaks määratud juhtudel ning ilma, et see piiraks artiklis 17 sätestatud õigusi, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aidata pädevatel asutustel jõuda käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras kokkuleppele järgmistel asjaoludel:






  a) | ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotluse korral, kui pädev asutus ei nõustu teise pädeva asutuse meetme või kavandatud meetme menetluse või sisuga või sellega, et meedet ei võeta; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides kindlaks määratud juhtudel ning ilma, et see piiraks artiklis 17 sätestatud õigusi, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aidata pädevatel asutustel jõuda käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras kokkuleppele järgmistel asjaoludel:

a)

ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotluse korral, kui pädev asutus ei nõustu teise pädeva asutuse meetme või kavandatud meetme menetluse või sisuga või sellega, et meedet ei võeta;

| b) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on ette nähtud, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib aidata omal algatusel, kui objektiivsetel põhjustel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel. |
| --- | --- |

b)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on ette nähtud, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib aidata omal algatusel, kui objektiivsetel põhjustel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel.

Juhtudel, mil artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega on ette nähtud, et pädevad asutused peavad tegema ühisotsuse, ning kui nende seadusandlike aktide kohaselt võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aidata omal algatusel asjaomastel pädevatel asutustel jõuda kokkuleppele käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras, eeldatakse erimeelsuste olemasolu juhul, kui kõnealused asutused ei suuda teha ühisotsust kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud tähtajaks.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „1a.   Pädevad asutused teavitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet viivitamata sellest, et kokkuleppele ei ole jõutud, järgmistel juhtudel:






  a) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on sätestatud tähtaeg pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:






  i) | tähtaeg on möödunud või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„1a.   Pädevad asutused teavitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet viivitamata sellest, et kokkuleppele ei ole jõutud, järgmistel juhtudel:

a)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on sätestatud tähtaeg pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:

i)

tähtaeg on möödunud või

| ii) | vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused;

| b) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega ei ole ette nähtud tähtaega pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:






  i) | vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused, või |
| --- | --- | --- |

b)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega ei ole ette nähtud tähtaega pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:

i)

vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused, või

| ii) | möödunud on kaks kuud sellest, kui pädev asutus sai teiselt päevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid, et järgida kõnealuseid seadusandlikke akte, ja taotluse saanud asutus ei ole veel võtnud vastu otsust, mis kõnealust taotlust rahuldaks. |
| --- | --- |

ii)

möödunud on kaks kuud sellest, kui pädev asutus sai teiselt päevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid, et järgida kõnealuseid seadusandlikke akte, ja taotluse saanud asutus ei ole veel võtnud vastu otsust, mis kõnealust taotlust rahuldaks.

1b.   Eesistuja hindab, kas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaks tegutsema vastavalt lõikele 1. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sekkub omal algatusel, teavitab ta asjaomast pädevat asutust oma otsusest sekkuda.

Oodates Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsust, mis tehakse artikli 44 lõikes 4 sätestatud korras, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused juhtudel, mil artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega on ette nähtud ühisotsuse tegemine, oma individuaalsete otsuste tegemise edasi. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsustab tegutseda, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused oma otsuste tegemise edasi, kuni käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus on lõpule viidud.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et asi lahendada ja tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsusega võib ette näha, et pädevad asutused peavad tühistama juba vastu võetud otsuse või muutma seda või kasutama oma volitusi, mis neile on liidu õigusega antud.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et asi lahendada ja tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsusega võib ette näha, et pädevad asutused peavad tühistama juba vastu võetud otsuse või muutma seda või kasutama oma volitusi, mis neile on liidu õigusega antud.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohaste menetluste lõpetamisest ja vajaduse korral oma lõike 3 alusel tehtud otsusest.“; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohaste menetluste lõpetamisest ja vajaduse korral oma lõike 3 alusel tehtud otsusest.“;

| e) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantsasutus täidaks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega tema suhtes vahetult kohaldatavaid nõudeid, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu asjaomasele finantsasutusele adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantsasutus täidaks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega tema suhtes vahetult kohaldatavaid nõudeid, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu asjaomasele finantsasutusele adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.“

| 18) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edendab ja jälgib oma volituste piires artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega loodud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Eesmärgiga lähendada parimaid järelevalvetavasid edendab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ühiseid järelevalvekavasid ja ühiskontrolle ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajatel on järelevalvekolleegiumides täielik osalemisõigus, mistõttu nad võivad osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, osaledes muu hulgas kohapealsetes kontrollides, mida korraldavad ühiselt kaks või enam pädevat asutust.“; |
| --- | --- | --- |

18)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edendab ja jälgib oma volituste piires artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega loodud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Eesmärgiga lähendada parimaid järelevalvetavasid edendab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ühiseid järelevalvekavasid ja ühiskontrolle ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajatel on järelevalvekolleegiumides täielik osalemisõigus, mistõttu nad võivad osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, osaledes muu hulgas kohapealsetes kontrollides, mida korraldavad ühiselt kaks või enam pädevat asutust.“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab juhtrolli piiriüleste finantsasutuste järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva toimimise tagamisel kogu liidus, võttes arvesse artiklis 23 osutatud finantsasutustega seotud süsteemset riski, ning kutsub vajaduse korral kokku järelevalvekolleegiumi koosoleku.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab juhtrolli piiriüleste finantsasutuste järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva toimimise tagamisel kogu liidus, võttes arvesse artiklis 23 osutatud finantsasutustega seotud süsteemset riski, ning kutsub vajaduse korral kokku järelevalvekolleegiumi koosoleku.“;

| ii) | kolmandas lõigus asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | algatada ja koordineerida kogu liitu hõlmavaid stressiteste kooskõlas artikliga 32, et hinnata finantsasutuste võimet kohaneda eelkõige artiklis 23 osutatud finantsasutustega seotud süsteemsete riskidega ja ebasoodsate turusuundumustega, ning hinnata süsteemse riski võimalikku suurenemist stressiolukorras, tagades liikmesriikide tasandil võimalikult ühtse metoodika kohaldamise selliste testide tegemisel, ning kohasel juhul edastada pädevatele asutustele soovitusi stressitestidega kindlaks tehtud probleemide kõrvaldamiseks, sealhulgas soovitus korraldada konkreetne hindamine; ta võib paluda pädevatel asutustel teha kohapealseid kontrolle ja sellistes kontrollides osaleda, et tagada kogu liitu hõlmavate hindamiste meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

kolmandas lõigus asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

algatada ja koordineerida kogu liitu hõlmavaid stressiteste kooskõlas artikliga 32, et hinnata finantsasutuste võimet kohaneda eelkõige artiklis 23 osutatud finantsasutustega seotud süsteemsete riskidega ja ebasoodsate turusuundumustega, ning hinnata süsteemse riski võimalikku suurenemist stressiolukorras, tagades liikmesriikide tasandil võimalikult ühtse metoodika kohaldamise selliste testide tegemisel, ning kohasel juhul edastada pädevatele asutustele soovitusi stressitestidega kindlaks tehtud probleemide kõrvaldamiseks, sealhulgas soovitus korraldada konkreetne hindamine; ta võib paluda pädevatel asutustel teha kohapealseid kontrolle ja sellistes kontrollides osaleda, et tagada kogu liitu hõlmavate hindamiste meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus;“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Järelevalvekolleegiumide tööd käsitlevate sätete ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve välja töötada kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud volitusnormiga regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid vastavalt artiklitele 10–15. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib anda suuniseid ja soovitusi vastavalt artiklile 16, et edendada järelevalvealase töö ja järelevalvekolleegiumide parimate tavade ühtsustamist.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Järelevalvekolleegiumide tööd käsitlevate sätete ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve välja töötada kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud volitusnormiga regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid vastavalt artiklitele 10–15. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib anda suuniseid ja soovitusi vastavalt artiklile 16, et edendada järelevalvealase töö ja järelevalvekolleegiumide parimate tavade ühtsustamist.“

| 19) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Süsteemset riski käsitlevad üldsätted“; |
| --- | --- | --- |

19)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Süsteemset riski käsitlevad üldsätted“;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötab koos Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja kooskõlas artikliga 23 välja ühise käsituse süsteemse olulisuse kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks, sealhulgas vajaduse korral kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötab koos Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja kooskõlas artikliga 23 välja ühise käsituse süsteemse olulisuse kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks, sealhulgas vajaduse korral kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve uurida konkreetset liiki finantsasutusi, tooteliike või käitumisviise, et hinnata võimalikke ohte finantssüsteemi stabiilsusele või kliendi- ja tarbijakaitsele.
  Pärast esimese lõigu kohaselt korraldatud uurimist võib järelevalvenõukogu teha asjakohaseid soovitusi asjaomase pädeva asutuse võetavate meetmete kohta.
  Selleks võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artikliga 35 antud volitusi.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve uurida konkreetset liiki finantsasutusi, tooteliike või käitumisviise, et hinnata võimalikke ohte finantssüsteemi stabiilsusele või kliendi- ja tarbijakaitsele.

Pärast esimese lõigu kohaselt korraldatud uurimist võib järelevalvenõukogu teha asjakohaseid soovitusi asjaomase pädeva asutuse võetavate meetmete kohta.

Selleks võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artikliga 35 antud volitusi.“

| 20) | Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerides välja kriteeriumid süsteemse riski kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks ning asjakohase stressitestimise korra, mis hõlmab hinnangu andmist selle kohta, kas finantsturu osalistest lähtuv või neile avalduv süsteemne risk, sealhulgas võimalik keskkonnaga seotud süsteemne risk, võib stressiolukorras suureneda. Nende finantsturu osaliste suhtes, kellest võib lähtuda süsteemne risk, kohaldatakse tugevdatud järelevalvet ning vajaduse korral artiklis 25 osutatud finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse menetlusi.“ |
| --- | --- |

20)

Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerides välja kriteeriumid süsteemse riski kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks ning asjakohase stressitestimise korra, mis hõlmab hinnangu andmist selle kohta, kas finantsturu osalistest lähtuv või neile avalduv süsteemne risk, sealhulgas võimalik keskkonnaga seotud süsteemne risk, võib stressiolukorras suureneda. Nende finantsturu osaliste suhtes, kellest võib lähtuda süsteemne risk, kohaldatakse tugevdatud järelevalvet ning vajaduse korral artiklis 25 osutatud finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse menetlusi.“

| 21) | Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse järgmised punktid:






  „aa) | määrata kindlaks liidu strateegilised järelevalveprioriteedid vastavalt artiklile 29a; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

21)

Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse järgmised punktid:

„aa)

määrata kindlaks liidu strateegilised järelevalveprioriteedid vastavalt artiklile 29a;

| ab) | moodustada koordineerimisrühmi vastavalt artiklile 45b, et edendada järelevalvealast ühtsustamist ja teha kindlaks parimad tavad;“; |
| --- | --- |

ab)

moodustada koordineerimisrühmi vastavalt artiklile 45b, et edendada järelevalvealast ühtsustamist ja teha kindlaks parimad tavad;“;

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | edendada pädevate asutuste vahel tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid küsimusi, sealhulgas küberturvalisust ja küberründeid, järgides samal ajal asjakohastes liidu seadusandlikes aktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõudeid;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

edendada pädevate asutuste vahel tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid küsimusi, sealhulgas küberturvalisust ja küberründeid, järgides samal ajal asjakohastes liidu seadusandlikes aktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõudeid;“;

| iii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, mis hõlmavad muu hulgas tehnoloogilisi uuendusi, ühistuid ja vastastikuseid ühendusi, soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, mis hõlmavad muu hulgas tehnoloogilisi uuendusi, ühistuid ja vastastikuseid ühendusi, soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid;“;

| iv) | lisatakse järgmine punkt:






  „f) | luua seiresüsteem oluliste keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimis riskide hindamiseks, võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet;“; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine punkt:

„f)

luua seiresüsteem oluliste keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimis riskide hindamiseks, võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet;“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib vajaduse korral töötada välja uusi praktilisi meetmeid ja ühtsustamisvahendeid, et edendada ühiseid järelevalvealaseid käsitusviise ja -tavasid.
  Ühise järelevalvekultuuri loomiseks töötab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve välja liidu korrapäraselt uuendatava järelevalvekäsiraamatu, mis käsitleb finantsasutuste järelevalvet liidus, ja ajakohastab seda, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsasutuste ja -turgudega kaasnevate ohtude laadi, ulatust ja keerukust, nende äritavasid, ärimudeleid ja suurust. Liidu järelevalvekäsiraamatus määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve korraldab kohasel juhul lõike 1 punktis a osutatud arvamuste ning käesolevas lõikes osutatud meetmete ja vahendite avaliku arutelu. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve analüüsib kohasel juhul samuti nendega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed arvamuste või meetmete ja vahendite kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud asjakohaselt sidusrühmade kogult.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib vajaduse korral töötada välja uusi praktilisi meetmeid ja ühtsustamisvahendeid, et edendada ühiseid järelevalvealaseid käsitusviise ja -tavasid.

Ühise järelevalvekultuuri loomiseks töötab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve välja liidu korrapäraselt uuendatava järelevalvekäsiraamatu, mis käsitleb finantsasutuste järelevalvet liidus, ja ajakohastab seda, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsasutuste ja -turgudega kaasnevate ohtude laadi, ulatust ja keerukust, nende äritavasid, ärimudeleid ja suurust. Liidu järelevalvekäsiraamatus määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve korraldab kohasel juhul lõike 1 punktis a osutatud arvamuste ning käesolevas lõikes osutatud meetmete ja vahendite avaliku arutelu. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve analüüsib kohasel juhul samuti nendega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed arvamuste või meetmete ja vahendite kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud asjakohaselt sidusrühmade kogult.“

| 22) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 29a
  Liidu strateegilised järelevalveprioriteedid
  Pärast järelevalvenõukogus toimunud arutelu ja võttes arvesse pädevatelt asutustelt laekunud märkusi, liidu institutsioonide tehtud tööd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüse, hoiatusi ja soovitusi määrab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vähemalt iga kolme aasta tagant 31. märtsiks kindlaks kuni kaks üleliidulise tähtsusega prioriteeti, mis kajastavad tuleviku arengut ja suundumusi. Pädevad asutused võtavad neid prioriteete arvesse oma tööprogrammide koostamisel ja teavitavad sellest Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arutab pädevate asutuste järgneva aasta tegevust ning teeb järeldused. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arutab võimalikke järelmeetmeid, mis võivad hõlmata suuniseid ja soovitusi pädevatele asutustele ning vastastikuseid eksperdihinnanguid vastavas valdkonnas.
  Üleliidulise tähtsusega prioriteedid, mille Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on kindlaks määranud, ei takista pädevatel asutustel kohaldada nende muudel täiendavatel prioriteetidel ja arengul põhinevaid parimaid tavasid ning neis võetakse arvesse liikmesriikide eripära.“ |
| --- | --- |

22)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 29a

Liidu strateegilised järelevalveprioriteedid

Pärast järelevalvenõukogus toimunud arutelu ja võttes arvesse pädevatelt asutustelt laekunud märkusi, liidu institutsioonide tehtud tööd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüse, hoiatusi ja soovitusi määrab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vähemalt iga kolme aasta tagant 31. märtsiks kindlaks kuni kaks üleliidulise tähtsusega prioriteeti, mis kajastavad tuleviku arengut ja suundumusi. Pädevad asutused võtavad neid prioriteete arvesse oma tööprogrammide koostamisel ja teavitavad sellest Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arutab pädevate asutuste järgneva aasta tegevust ning teeb järeldused. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arutab võimalikke järelmeetmeid, mis võivad hõlmata suuniseid ja soovitusi pädevatele asutustele ning vastastikuseid eksperdihinnanguid vastavas valdkonnas.

Üleliidulise tähtsusega prioriteedid, mille Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on kindlaks määranud, ei takista pädevatel asutustel kohaldada nende muudel täiendavatel prioriteetidel ja arengul põhinevaid parimaid tavasid ning neis võetakse arvesse liikmesriikide eripära.“

| 23) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 30
  Vastastikused eksperdihinnangud pädevate asutuste kohta

  1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koostab korrapäraselt vastastikuseid eksperdihinnanguid pädeva asutuse mõne toimingu või kogu tegevuse kohta, et täiendavalt suurendada järelevalvetulemuste sidusust ja tulemuslikkust. Selleks töötab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve välja meetodid, mille kohaselt asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Vastastikuste eksperdihinnangute kavandamisel ja tegemisel võetakse arvesse olemasolevat teavet asjaomase pädeva asutuse kohta ning asjaomase asutuse suhtes juba tehtud hindamisi, sealhulgas igasugust asjakohast teavet, mis on artikli 35 kohaselt esitatud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele, ja igasugust sidusrühmadelt saadud asjakohast teavet.


  2.   Käesoleva artikli kohaldamisel moodustab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee, mis koosneb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajatest ja pädevate asutuste liikmetest. Vastastikuse eksperdihinnangu komitee eesistujaks on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötaja. Eesistuja teeb pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist ettepaneku vastastikuse eksperdihinnangu komitee esimehe ja liikmete kohta, mille kiidab heaks järelevalvenõukogu. Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu ei tee kümne päeva jooksul pärast eesistuja ettepaneku esitamist otsust selle tagasilükkamise kohta.


  3.   Vastastikused eksperdihinnangud hõlmavad vähemalt järgmiste elementide hindamist:






  a) | pädeva asutuse ressursside piisavus, sõltumatuse määr ja juhtimiskord, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide tulemusliku kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi; |
| --- | --- | --- |

23)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Vastastikused eksperdihinnangud pädevate asutuste kohta

1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koostab korrapäraselt vastastikuseid eksperdihinnanguid pädeva asutuse mõne toimingu või kogu tegevuse kohta, et täiendavalt suurendada järelevalvetulemuste sidusust ja tulemuslikkust. Selleks töötab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve välja meetodid, mille kohaselt asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Vastastikuste eksperdihinnangute kavandamisel ja tegemisel võetakse arvesse olemasolevat teavet asjaomase pädeva asutuse kohta ning asjaomase asutuse suhtes juba tehtud hindamisi, sealhulgas igasugust asjakohast teavet, mis on artikli 35 kohaselt esitatud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele, ja igasugust sidusrühmadelt saadud asjakohast teavet.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel moodustab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee, mis koosneb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajatest ja pädevate asutuste liikmetest. Vastastikuse eksperdihinnangu komitee eesistujaks on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötaja. Eesistuja teeb pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist ettepaneku vastastikuse eksperdihinnangu komitee esimehe ja liikmete kohta, mille kiidab heaks järelevalvenõukogu. Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu ei tee kümne päeva jooksul pärast eesistuja ettepaneku esitamist otsust selle tagasilükkamise kohta.

3.   Vastastikused eksperdihinnangud hõlmavad vähemalt järgmiste elementide hindamist:

a)

pädeva asutuse ressursside piisavus, sõltumatuse määr ja juhtimiskord, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide tulemusliku kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi;

| b) | liidu õiguse ja järelevalvetavade, sealhulgas artiklite 10–16 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite või rakenduslike tehniliste standardite, suuniste ja soovituste kohaldamisel saavutatud ühtsuse ulatus ja tulemuslikkus ning hinnang selle kohta, mil määral järelevalvetavad võimaldavad saavutada liidu õiguses sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

b)

liidu õiguse ja järelevalvetavade, sealhulgas artiklite 10–16 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite või rakenduslike tehniliste standardite, suuniste ja soovituste kohaldamisel saavutatud ühtsuse ulatus ja tulemuslikkus ning hinnang selle kohta, mil määral järelevalvetavad võimaldavad saavutada liidu õiguses sätestatud eesmärke;

| c) | pädeva asutuse välja töötatud sellise parima tava rakendamine, mille ülevõtmine oleks kasulik ka teistele pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

c)

pädeva asutuse välja töötatud sellise parima tava rakendamine, mille ülevõtmine oleks kasulik ka teistele pädevatele asutustele;

| d) | liidu õiguse rakendamisel vastu võetud sätete täitmise tagamisel saavutatud tulemuslikkus ja ühtsuse ulatus, sealhulgas vastutavate isikute suhtes halduskaristuste ja muude haldusmeetmete kohaldamine, kui nimetatud sätteid ei ole järgitud. |
| --- | --- |

d)

liidu õiguse rakendamisel vastu võetud sätete täitmise tagamisel saavutatud tulemuslikkus ja ühtsuse ulatus, sealhulgas vastutavate isikute suhtes halduskaristuste ja muude haldusmeetmete kohaldamine, kui nimetatud sätteid ei ole järgitud.

4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avaldab vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste aruande. Aruande koostab vastastikuse eksperdihinnangu komitee ja võtab artikli 44 lõike 4 kohaselt vastu järelevalvenõukogu. Selle aruande koostamisel konsulteerib vastastikuse eksperdihinnangu komitee juhatusega, et tagada sidusus teiste vastastikuse eksperdihinnangu aruannetega ja tagada võrdsed tingimused. Juhatus hindab eelkõige, kas metoodikat on kohaldatud samal viisil. Aruandes määratakse kindlaks vastastikuse eksperdihinnangu tulemusel asjakohaseks, proportsionaalseks ja vajalikuks peetavad järelmeetmed ja selgitatakse neid. Kõnealused järelmeetmed võidakse vastu võtta artikli 16 kohaste suuniste ja soovitustena või artikli 29 lõike 1 punkti a kohaste arvamustena.

Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused igati järgida kõiki esitatud suuniseid ja soovitusi.

Regulatiivsete tehniliste standardi eelnõu või rakendusliku tehnilise standardi eelnõu väljatöötamisel vastavalt artiklitele 10–15 või suuniste või soovituste koostamisel vastavalt artiklile 16 võtab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvesse vastastikuse eksperdihinnangu tulemust ja muud teavet, mida Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on oma ülesannete täitmisel saanud, et tagada parima kvaliteediga järelevalvetavade ühtsus.

5.   Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve leiab vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste või tema ülesannete täitmisel talle teatavaks saanud teabe põhjal, et finantsasutuste või pädevate asutuste suhtes kohaldatavad liidu õigusnormid vajavad liidu seisukohast täiendavat ühtlustamist, esitab ta komisjonile arvamuse.

6.   Kaks aastat pärast vastastikuse eksperdihinnangu aruande avaldamist korraldab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järelaruande koostamise. Järelaruande koostab vastastikuse eksperdihinnangu komitee ja selle võtab artikli 44 lõike 4 kohaselt vastu järelevalvenõukogu. Järelaruande koostamisel konsulteerib vastastikuse eksperdihinnangu komitee juhatusega, et tagada sidusus teiste järelaruannetega. Järelaruanne sisaldab muu hulgas hinnangut selle kohta, kui piisavad ja tulemuslikud on meetmed, mida vastastikuses eksperdihinnangus osalenud pädevad asutused on võtnud seoses vastastikuse eksperdihinnangu aruandes käsitletud järelmeetmetega.

7.   Vastastikuse eksperdihinnangu komitee teeb pärast hindamisele kuuluvate pädevate asutustega konsulteerimist kindlaks vastastikuse eksperdihinnangu peamised põhjendatud järeldused. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avalikustab vastastikuse eksperdihinnangu peamised põhjendatud järeldused ja lõikes 6 osutatud järelaruande. Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peamised põhjendatud järeldused erinevad vastastikuse eksperdihinnangu komitee kindlaks tehtud järeldustest, siis edastab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee läbivaadatud järeldused konfidentsiaalselt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Kui pädev asutus, kelle suhtes vastastikune eksperdihinnang tehakse, on mures selle pärast, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peamiste põhjendatud järelduste avaldamine ohustaks finantssüsteemi stabiilsust, on tal võimalik edastada see küsimus järelevalvenõukogule. Järelevalvenõukogu võib otsustada väljavõtteid mitte avaldada.

8.   Käesoleva artikli kohaldamisel teeb juhatus ettepaneku kahe järgmise aasta vastastikuse eksperdihinnangu töökava kohta, milles muu hulgas kajastatakse eelmistes vastastikuse eksperdihinnangu menetlustes omandatud kogemusi ja artiklis 45b osutatud koordineerimisrühma arutelusid. Vastastikuse eksperdihinnangu töökava moodustab iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi eraldi osa. See tehakse üldsusele kättesaadavaks. Pakiliste või ettenägematute asjaolude korral võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsustada korraldada täiendava vastastikuse eksperdihinnangu.“

| 24) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koordineerib üldiselt pädevate asutuste tegevust, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi stabiilsust, või piiriülese äritegevuse korral, mis võib kahjustada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset liidus.“; |
| --- | --- | --- |

24)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koordineerib üldiselt pädevate asutuste tegevust, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi stabiilsust, või piiriülese äritegevuse korral, mis võib kahjustada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset liidus.“;

| b) | teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edendab liidu tegutsemist koordineeritud viisil, muu hulgas:“; |
| --- | --- | --- |

b)

teist lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve edendab liidu tegutsemist koordineeritud viisil, muu hulgas:“;

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | võttes finantsturgude toimimist ohustada võiva arengu korral sobivaid meetmeid, et kooskõlastada asjakohaste pädevate asutuste tegevust;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

võttes finantsturgude toimimist ohustada võiva arengu korral sobivaid meetmeid, et kooskõlastada asjakohaste pädevate asutuste tegevust;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „ea) | võttes sobivaid meetmeid, et koordineerida asjaomaste pädevate asutuste tegevust eesmärgiga lihtsustada tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„ea)

võttes sobivaid meetmeid, et koordineerida asjaomaste pädevate asutuste tegevust eesmärgiga lihtsustada tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu;“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Selleks et aidata kaasa Euroopa ühise arusaama loomisele tehnoloogilise innovatsiooni suhtes, edendab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järelevalvealast ühtsust, kohasel juhul tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee toetusel, lihtsustades tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu, eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtta kooskõlas artikliga 16 vastu suuniseid või soovitusi.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Selleks et aidata kaasa Euroopa ühise arusaama loomisele tehnoloogilise innovatsiooni suhtes, edendab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järelevalvealast ühtsust, kohasel juhul tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee toetusel, lihtsustades tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu, eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtta kooskõlas artikliga 16 vastu suuniseid või soovitusi.“

| 25) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 31a
  Teabevahetus sobivuse ja asjakohasuse kohta
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve loob koos Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) teabevahetussüsteemi, milles pädevad asutused vahetavad teavet finantsasutustes olulist osalust omavate isikute, finantsasutuste juhtide ja võtmeisikute sobivuse ja asjakohasuse hindamise kohta kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega.“ |
| --- | --- |

25)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31a

Teabevahetus sobivuse ja asjakohasuse kohta

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve loob koos Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) teabevahetussüsteemi, milles pädevad asutused vahetavad teavet finantsasutustes olulist osalust omavate isikute, finantsasutuste juhtide ja võtmeisikute sobivuse ja asjakohasuse hindamise kohta kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega.“

| 26) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Turusuundumuste hindamine, sealhulgas stressitestid“; |
| --- | --- | --- |

26)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Turusuundumuste hindamine, sealhulgas stressitestid“;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jälgib ja hindab turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja vajaduse korral teavitab Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni asjakohastest mikrousaldatavuse suundumustest ning võimalikest riskidest ja nõrkadest kohtadest. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve lisab oma analüüsi finantsasutuste toimimise kohta, ning hinnangu selle kohta, milline on võimalike turusuundumuste mõju finantsasutustele.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jälgib ja hindab turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja vajaduse korral teavitab Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni asjakohastest mikrousaldatavuse suundumustest ning võimalikest riskidest ja nõrkadest kohtadest. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve lisab oma analüüsi finantsasutuste toimimise kohta, ning hinnangu selle kohta, milline on võimalike turusuundumuste mõju finantsasutustele.“;

| c) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve algatab ja koordineerib kogu liitu hõlmavaid finantsasutuste kohanemisvõime hindamisi ebasoodsate turusuundumuste korral. Selleks töötab ta välja:“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve algatab ja koordineerib kogu liitu hõlmavaid finantsasutuste kohanemisvõime hindamisi ebasoodsate turusuundumuste korral. Selleks töötab ta välja:“;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ühise metoodika, mille kohaselt hinnata majanduslike stsenaariumide mõju finantsasutuse finantsseisundile, võttes muu hulgas arvesse ebasoodsast keskkondlikust arengust tekkivaid riske;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ühise metoodika, mille kohaselt hinnata majanduslike stsenaariumide mõju finantsasutuse finantsseisundile, võttes muu hulgas arvesse ebasoodsast keskkondlikust arengust tekkivaid riske;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | ühise metoodika, mille kohaselt määrata kindlaks finantsasutused, kes kaasatakse kogu liitu hõlmavatesse hindamistesse;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

ühise metoodika, mille kohaselt määrata kindlaks finantsasutused, kes kaasatakse kogu liitu hõlmavatesse hindamistesse;“;

| iv) | lisatakse järgmine punkt:






  „d) | ühise metoodika keskkonnariskide mõju hindamiseks finantsasutuste finantsstabiilsusele.“; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine punkt:

„d)

ühise metoodika keskkonnariskide mõju hindamiseks finantsasutuste finantsstabiilsusele.“;

| v) | lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb käesoleva lõike kohaldamiseks koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga.“; |
| --- | --- |

v)

lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb käesoleva lõike kohaldamiseks koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga.“;

| d) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1092/2010 kohaseid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid, esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kord aastas ja vajaduse korral sagedamini Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule oma pädevusvaldkonnas suundumuste, võimalike riskide ja nõrkade kohtade hinnangu koos käesoleva määruse artikli 22 lõikes 2 osutatud riskinäidikutega.“ |
| --- | --- |

d)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1092/2010 kohaseid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid, esitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kord aastas ja vajaduse korral sagedamini Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule oma pädevusvaldkonnas suundumuste, võimalike riskide ja nõrkade kohtade hinnangu koos käesoleva määruse artikli 22 lõikes 2 osutatud riskinäidikutega.“

| 27) | Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 33
  Rahvusvahelised suhted, sealhulgas samaväärsus

  1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide pädevust, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve luua kontakte ja sõlmida halduskokkuleppeid reguleerivate ja järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide valitsusasutustega. Kõnealused kokkulepped ei loo liidule ja selle liikmesriikidele õiguslikke kohustusi ega takista liikmesriike ja nende pädevaid asutusi sõlmimast kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid kolmandate riikidega.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei sõlmi halduslepinguid kolmanda riigi reguleerivate ja järelevalveasutustega, kui see kolmas riik on vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklile 9 vastu võetud komisjoni kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilisi puudusi, mis on märkimisväärseks ohuks liidu finantssüsteemile. See ei välista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja vastavate kolmandate riikide asutuste muid koostöövorme, mille eesmärk on vähendada liidu finantssüsteemile avalduvat ohtu.


  2.   Komisjoni konkreetse nõustamistaotluse alusel või juhul, kui see on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega, aitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve komisjonil ette valmistada kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid (edaspidi „samaväärsuse otsus”).


  3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve seirab asjakohaseid regulatiivseid ja järelevalvesuundumusi, nõuete täitmise tagamise tavasid ja turusuundumusi sellises ulatuses, nagu see on asjakohane riskipõhise samaväärsuse hindamise jaoks sellistes kolmandates riikides, mille kohta komisjon on vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele teinud samaväärsuse otsuse, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuidas need suundumused võivad mõjutada finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, kindlustusvõtjate kaitset ja siseturu toimimist.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kontrollib lisaks, kas kriteeriumid, mille alusel samaväärsuse otsus on tehtud, ja samaväärsuse otsuses sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib teha koostööd kolmandate riikide asjaomaste asutustega. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) konfidentsiaalse aruande, mis sisaldab kõigi samaväärsete kolmandate riikide seire tulemuste kokkuvõtteid. Aruandes keskendutakse eelkõige finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, kindlustusvõtjate kaitset või siseturu toimimist mõjutavatele teguritele.
  Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tuvastab käesolevas lõikes osutatud kolmandates riikide regulatiivsetes, järelevalve- või nõuete täitmise tagamise tavades asjakohaseid suundumusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, kindlustusvõtjate kaitset või siseturu toimimist, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni.


  4.   Ilma et see mõjutaks artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud erinõudeid ja kohaldades käesoleva artikli lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võimaluse korral koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega, kelle regulatiivne ja järelevalvekord on tunnistatud samaväärseks. Seda koostööd tehakse põhimõtteliselt kõnealuste kolmandate riikide asjaomaste asutustega sõlmitud halduskokkulepete alusel. Selliste halduskokkulepete üle läbirääkimiste käigus lisab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve neisse sätted, mis käsitlevad järgmist:






  a) | mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel saada asjakohast teavet, sealhulgas teavet regulatiivse korra, järelevalvealase käsitusviisi, asjakohaste turusuundumuste ja muutuste kohta, mis võivad mõjutada samaväärsuse otsust; |
| --- | --- | --- |

27)

Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 33

Rahvusvahelised suhted, sealhulgas samaväärsus

1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide pädevust, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve luua kontakte ja sõlmida halduskokkuleppeid reguleerivate ja järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide valitsusasutustega. Kõnealused kokkulepped ei loo liidule ja selle liikmesriikidele õiguslikke kohustusi ega takista liikmesriike ja nende pädevaid asutusi sõlmimast kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid kolmandate riikidega.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei sõlmi halduslepinguid kolmanda riigi reguleerivate ja järelevalveasutustega, kui see kolmas riik on vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklile 9 vastu võetud komisjoni kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilisi puudusi, mis on märkimisväärseks ohuks liidu finantssüsteemile. See ei välista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja vastavate kolmandate riikide asutuste muid koostöövorme, mille eesmärk on vähendada liidu finantssüsteemile avalduvat ohtu.

2.   Komisjoni konkreetse nõustamistaotluse alusel või juhul, kui see on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega, aitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve komisjonil ette valmistada kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid (edaspidi „samaväärsuse otsus”).

3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve seirab asjakohaseid regulatiivseid ja järelevalvesuundumusi, nõuete täitmise tagamise tavasid ja turusuundumusi sellises ulatuses, nagu see on asjakohane riskipõhise samaväärsuse hindamise jaoks sellistes kolmandates riikides, mille kohta komisjon on vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele teinud samaväärsuse otsuse, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuidas need suundumused võivad mõjutada finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, kindlustusvõtjate kaitset ja siseturu toimimist.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kontrollib lisaks, kas kriteeriumid, mille alusel samaväärsuse otsus on tehtud, ja samaväärsuse otsuses sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib teha koostööd kolmandate riikide asjaomaste asutustega. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) konfidentsiaalse aruande, mis sisaldab kõigi samaväärsete kolmandate riikide seire tulemuste kokkuvõtteid. Aruandes keskendutakse eelkõige finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, kindlustusvõtjate kaitset või siseturu toimimist mõjutavatele teguritele.

Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tuvastab käesolevas lõikes osutatud kolmandates riikide regulatiivsetes, järelevalve- või nõuete täitmise tagamise tavades asjakohaseid suundumusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, kindlustusvõtjate kaitset või siseturu toimimist, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni.

4.   Ilma et see mõjutaks artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud erinõudeid ja kohaldades käesoleva artikli lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võimaluse korral koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega, kelle regulatiivne ja järelevalvekord on tunnistatud samaväärseks. Seda koostööd tehakse põhimõtteliselt kõnealuste kolmandate riikide asjaomaste asutustega sõlmitud halduskokkulepete alusel. Selliste halduskokkulepete üle läbirääkimiste käigus lisab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve neisse sätted, mis käsitlevad järgmist:

a)

mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel saada asjakohast teavet, sealhulgas teavet regulatiivse korra, järelevalvealase käsitusviisi, asjakohaste turusuundumuste ja muutuste kohta, mis võivad mõjutada samaväärsuse otsust;

| b) | järelevalvetegevuse, sealhulgas vajaduse korral kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik samaväärsuse otsustega seotud järelmeetmeteks. |
| --- | --- |

b)

järelevalvetegevuse, sealhulgas vajaduse korral kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik samaväärsuse otsustega seotud järelmeetmeteks.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab komisjoni, kui kolmanda riigi pädev asutus keeldub sellist halduskokkulepet sõlmimast või tulemuslikku koostööd tegemast.

5.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade loomiseks liidus ning rahvusvahelise järelevalvealase koordineerimise edendamiseks võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve välja töötada näidishalduskokkuleppe. Pädevad asutused püüavad sellist näidiskokkulepet igati järgida.

Artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandesse lisab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teabe järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikide haldusasutustega sõlmitud halduskokkulepete, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt komisjonile samaväärsuse otsuste ettevalmistamiseks antud abi ja käesoleva artikli lõike 3 kohase Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve seire kohta.

6.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve panustab oma volituste piires vastavalt käesolevale määrusele ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele liidu huvide ühtsesse, ühisesse, järjepidevasse ja tulemuslikku esindatusse rahvusvahelistel foorumitel.“

| 28) | Artikkel 34 jäetakse välja. |
| --- | --- |

28)

Artikkel 34 jäetakse välja.

| 29) | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 jäetakse välja;

| b) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuse või soovituse saamist arutab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hoiatust või soovitust järgmisel järelevalvenõukogu koosolekul või kohasel juhul varem, et hinnata sellise hoiatuse või soovituse mõju oma ülesannete täitmisele ja selle võimalikke järelmeetmeid.
  Asjakohase otsustamismenetluse käigus teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuse meetmete kohta, mis tuleb kooskõlas käesoleva määrusega antud volitustega võtta, et lahendada hoiatustes või soovitustes tõstatatud küsimusi.
  Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei järgi hoiatust või soovitust, põhjendab ta oma toimimisviisi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule . Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest Euroopa Parlamenti kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 19 lõikega 5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest ka nõukogu.


  5.   Kohasel juhul kasutab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada selliste hoiatuste või soovituste järelmeetmed, mille Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on esitanud pädevale asutusele.
  Kui adressaat ei kavatse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust järgida, teatab ta sellest järelevalvenõukogule ja põhjendab oma otsust.
  Kui pädev asutus teavitab kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikega 1 Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu meetmetest, mis on võetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse alusel, võtab ta nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu seisukohti.“; |
| --- | --- |

b)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuse või soovituse saamist arutab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve hoiatust või soovitust järgmisel järelevalvenõukogu koosolekul või kohasel juhul varem, et hinnata sellise hoiatuse või soovituse mõju oma ülesannete täitmisele ja selle võimalikke järelmeetmeid.

Asjakohase otsustamismenetluse käigus teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuse meetmete kohta, mis tuleb kooskõlas käesoleva määrusega antud volitustega võtta, et lahendada hoiatustes või soovitustes tõstatatud küsimusi.

Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei järgi hoiatust või soovitust, põhjendab ta oma toimimisviisi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule . Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest Euroopa Parlamenti kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 19 lõikega 5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest ka nõukogu.

5.   Kohasel juhul kasutab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada selliste hoiatuste või soovituste järelmeetmed, mille Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on esitanud pädevale asutusele.

Kui adressaat ei kavatse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust järgida, teatab ta sellest järelevalvenõukogule ja põhjendab oma otsust.

Kui pädev asutus teavitab kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikega 1 Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu meetmetest, mis on võetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse alusel, võtab ta nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu seisukohti.“;

| c) | lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 6 jäetakse välja.

| 30) | Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogusse kuulub 30 liiget. Nende liikmete hulka kuulub:






  a) | 13 liiget, kes esindavad tasakaalustatult liidus tegutsevaid kindlustus- ja edasikindlustusandjaid ja kindlustusvahendajaid, kellest omakorda kolm esindavad kindlustuskooperatiive ja vastastikuseid kindlustus- või edasikindlustusandjaid; |
| --- | --- | --- | --- |

30)

Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.   Kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogusse kuulub 30 liiget. Nende liikmete hulka kuulub:

a)

13 liiget, kes esindavad tasakaalustatult liidus tegutsevaid kindlustus- ja edasikindlustusandjaid ja kindlustusvahendajaid, kellest omakorda kolm esindavad kindlustuskooperatiive ja vastastikuseid kindlustus- või edasikindlustusandjaid;

| b) | 13 liiget, kes esindavad liidus tegutsevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate ja kindlustusvahendajate töötajate esindajaid, samuti tarbijaid, kindlustus- ja edasikindlustusteenuste kliente ning VKEde ja asjaomaste kutseühingute esindajaid, ning |
| --- | --- |

b)

13 liiget, kes esindavad liidus tegutsevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate ja kindlustusvahendajate töötajate esindajaid, samuti tarbijaid, kindlustus- ja edasikindlustusteenuste kliente ning VKEde ja asjaomaste kutseühingute esindajaid, ning

| c) | neli liiget, kes on sõltumatud tippteadlased. |
| --- | --- |

c)

neli liiget, kes on sõltumatud tippteadlased.

3.   Tööandjapensionide sidusrühmade kogusse kuulub 30 liiget. Nende liikmete hulka kuulub:

| a) | 13 liiget, kes esindavad võrdses osas liidus tegutsevaid tööandjapensioni kogumisasutusi; |
| --- | --- |

a)

13 liiget, kes esindavad võrdses osas liidus tegutsevaid tööandjapensioni kogumisasutusi;

| b) | 13 liiget, kes esindavad töötajate esindajaid, soodustatud isikute esindajaid, VKEde esindajaid ja asjaomaste kutseühingute esindajaid, ning |
| --- | --- |

b)

13 liiget, kes esindavad töötajate esindajaid, soodustatud isikute esindajaid, VKEde esindajaid ja asjaomaste kutseühingute esindajaid, ning

| c) | neli liiget, kes on sõltumatud tippteadlased. |
| --- | --- |

c)

neli liiget, kes on sõltumatud tippteadlased.

4.   Sidusrühmade kogude liikmed määrab järelevalvenõukogu avaliku ja läbipaistva valikumenetluse kaudu. Otsuse tegemisel tagab järelevalvenõukogu nii palju kui võimalik kindlustus-, edasikindlustus- ja tööandjapensionide sektori mitmekesisuse kajastamise, asjakohase geograafilise ja soolise tasakaalu ning sidusrühmade esindatuse kogu liidu piires. Sidusrühmade kogude liikmed valitakse nende kvalifikatsiooni, oskuste, asjaomaste teadmiste ja tõendatud kogemuse alusel.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Asjaomase sidusrühmade kogu liikmed valivad liikmete seast kogu esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat.
  Euroopa Parlament võib kutsuda iga sidusrühmade kogu esimehe enda ette avaldusi tegema ja parlamendiliikmete kõikidele küsimustele vastama alati, kui seda palutakse.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Asjaomase sidusrühmade kogu liikmed valivad liikmete seast kogu esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat.

Euroopa Parlament võib kutsuda iga sidusrühmade kogu esimehe enda ette avaldusi tegema ja parlamendiliikmete kõikidele küsimustele vastama alati, kui seda palutakse.“;

| c) | lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab kogu vajaliku teabe, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, ja tagab sidusrühmade kogudele piisavad sekretariaaditeenused. Sidusrühmade kogude liikmete jaoks, kes esindavad mittetulundusorganisatsioone, kehtestatakse nõuetekohane hüvitis, mida ei kohaldata ettevõtjate esindajate suhtes. Selle hüvitise puhul võetakse arvesse liikmete ettevalmistavat ja järeltööd ning see on vähemalt samaväärne nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (*33) (millega kehtestatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused) (edaspidi „personalieeskirjad”) V jaotise 1. peatüki 2. jaos toodud ametnike hüvitiste määradega. Sidusrühmade kogud võivad moodustada tehnilistes küsimustes töörühmi. Kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ja tööandjapensionide sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida korraldatakse uus valikumenetlus.


  (*33)  
  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1.“;" |
| --- | --- |

c)

lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab kogu vajaliku teabe, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, ja tagab sidusrühmade kogudele piisavad sekretariaaditeenused. Sidusrühmade kogude liikmete jaoks, kes esindavad mittetulundusorganisatsioone, kehtestatakse nõuetekohane hüvitis, mida ei kohaldata ettevõtjate esindajate suhtes. Selle hüvitise puhul võetakse arvesse liikmete ettevalmistavat ja järeltööd ning see on vähemalt samaväärne nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (*33) (millega kehtestatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused) (edaspidi „personalieeskirjad”) V jaotise 1. peatüki 2. jaos toodud ametnike hüvitiste määradega. Sidusrühmade kogud võivad moodustada tehnilistes küsimustes töörühmi. Kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ja tööandjapensionide sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida korraldatakse uus valikumenetlus.

(*33)  
  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1.“;"

*33

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Sidusrühmade kogud võivad anda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele nõu kõikides küsimustes, mis on seotud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesannetega, pöörates erilist tähelepanu artiklites 10–16, 29, 30 ja 32 sätestatud ülesannetele.
  Kui sidusrühmade kogude liikmed ei suuda nõuandes kokku leppida, võib üks kolmandik selle liikmetest või ühte sidusrühmade gruppi esindavad liikmed anda nõu eraldi.
  Kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu, tööandjapensionide sidusrühmade kogu, pangandussektori sidusrühmade kogu ning väärtpaberituru sidusrühmade kogu võivad anda Euroopa järelevalveasutuste tegevusega seotud küsimustes ühist nõu vastavalt artiklile 56, mis käsitleb ühised seisukohti ja õigusakte.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Sidusrühmade kogud võivad anda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele nõu kõikides küsimustes, mis on seotud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesannetega, pöörates erilist tähelepanu artiklites 10–16, 29, 30 ja 32 sätestatud ülesannetele.

Kui sidusrühmade kogude liikmed ei suuda nõuandes kokku leppida, võib üks kolmandik selle liikmetest või ühte sidusrühmade gruppi esindavad liikmed anda nõu eraldi.

Kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu, tööandjapensionide sidusrühmade kogu, pangandussektori sidusrühmade kogu ning väärtpaberituru sidusrühmade kogu võivad anda Euroopa järelevalveasutuste tegevusega seotud küsimustes ühist nõu vastavalt artiklile 56, mis käsitleb ühised seisukohti ja õigusakte.“;

| e) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avalikustab sidusrühmade kogu nõuanded, selle liikmete eraldi nõuanded ning arutelude tulemused, samuti teabe selle kohta, kuidas nõuandeid ja arutelude tulemusi on arvesse võetud.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve avalikustab sidusrühmade kogu nõuanded, selle liikmete eraldi nõuanded ning arutelude tulemused, samuti teabe selle kohta, kuidas nõuandeid ja arutelude tulemusi on arvesse võetud.“

| 31) | Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 39
  Otsustamismenetlus

  1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb artiklite 17, 18 ja 19 kohaseid otsuseid vastu võttes käesoleva artikli lõigete 2–6 kohaselt .


  2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab otsuse iga adressaati otsuse tegemise kavatsusest adressaadi ametlikus keeles, määrates tähtaja, mille jooksul võib adressaat otsusega seotud küsimuses esitada oma seisukohti, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Adressaat võib esitada oma seisukohad oma ametlikus keeles. Esimest lauset kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.


  3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.


  4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.


  5.   Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab vastu artikli 18 lõike 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle sobiva ajavahemiku järel läbi.


  6.   Artikli 17, 18 või 19 kohased Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsused avalikustatakse. Avalikustamisel esitatakse asjaomase pädeva asutuse või finantsasutuse andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus kõnealuste finantsasutuste õigustatud huviga või nende ärisaladuse kaitsega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“ |
| --- | --- |

31)

Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 39

Otsustamismenetlus

1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb artiklite 17, 18 ja 19 kohaseid otsuseid vastu võttes käesoleva artikli lõigete 2–6 kohaselt .

2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teavitab otsuse iga adressaati otsuse tegemise kavatsusest adressaadi ametlikus keeles, määrates tähtaja, mille jooksul võib adressaat otsusega seotud küsimuses esitada oma seisukohti, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Adressaat võib esitada oma seisukohad oma ametlikus keeles. Esimest lauset kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.

3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.

4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.

5.   Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtab vastu artikli 18 lõike 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle sobiva ajavahemiku järel läbi.

6.   Artikli 17, 18 või 19 kohased Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsused avalikustatakse. Avalikustamisel esitatakse asjaomase pädeva asutuse või finantsasutuse andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus kõnealuste finantsasutuste õigustatud huviga või nende ärisaladuse kaitsega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“

| 32) | Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | eesistuja;“; |
| --- | --- | --- | --- |

32)

Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

eesistuja;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Kui lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi avalik-õiguslik asutus ei ole vastutav tarbijakaitsenormide täitmise tagamise eest, võib kõnealuses punktis osutatud järelevalvenõukogu liige otsustada kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis on tarbijakaitsealane vastutus jagatud mitme ametiasutuse vahel, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Kui lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi avalik-õiguslik asutus ei ole vastutav tarbijakaitsenormide täitmise tagamise eest, võib kõnealuses punktis osutatud järelevalvenõukogu liige otsustada kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis on tarbijakaitsealane vastutus jagatud mitme ametiasutuse vahel, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas.“

| 33) | Artiklid 41 ja 42 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 41
  Sisekomiteed

  1.   Järelevalvenõukogu võib omal algatusel või eesistuja taotlusel teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib juhatuse või eesistuja taotlusel moodustada sisekomiteesid juhatuse ülesannete täitmiseks. Järelevalvenõukogu võib delegeerida sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.


  2.   Artikli 17 kohaldamiseks teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla väidetavalt liidu õigust rikkunud pädeva asutuse esindajad, asjaomane vaidlus ei tohi puudutada nende huve ja nad ei tohi olla asjaomase pädeva asutusega otseselt seotud.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  3.   Artikli 19 kohaldamiseks teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla erimeelsusel olevate pädevate asutuste esindajad, vaidlusküsimus ei tohi riivata nende huve ja nad ei tohi olla asjaomaste pädevate asutustega otseselt seotud.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  4.   Artikli 22 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud uurimise puhul võib eesistuja teha uurimise algatamise ja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  5.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud vaekogud või eesistuja teevad artikli 17 või 19 alusel otsuse ettepanekud, mis esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks. Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud vaekogu esitab artikli 22 lõike 4 esimese lõigu kohaselt läbi viidud uurimise tulemuse järelevalvenõukogule.


  6.   Järelevalvenõukogu võtab vastu käesolevas artiklis osutatud vaekogude kodukorra.



  Artikkel 42
  Järelevalvenõukogu sõltumatus

  1.   Järelevalvenõukogu liikmed täidavad käesoleva määrusega neile antud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.


  2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ning ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa järelevalvenõukogu liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.


  3.   Enne järelevalvenõukogu koosolekul osalemist teatavad järelevalvenõukogu liikmed, eesistuja ning hääletusel mitteosalevad esindajad ja vaatlejad sõnaselgelt ja täielikult, et neil puudub igasugune huvi, mis võiks mõjutada nende sõltumatust päevakorras oleva küsimuse puhul, ning nad ei osale aruteludes ega hääleta küsimustes, mille puhul selline huvi on olemas.


  4.   Järelevalvenõukogu kehtestab oma kodukorras lõikes 3 osutatud huvidest teatamise ning huvide konflikti vältimise ja haldamise praktilise korra.“ |
| --- | --- |

33)

Artiklid 41 ja 42 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Sisekomiteed

1.   Järelevalvenõukogu võib omal algatusel või eesistuja taotlusel teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib juhatuse või eesistuja taotlusel moodustada sisekomiteesid juhatuse ülesannete täitmiseks. Järelevalvenõukogu võib delegeerida sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.

2.   Artikli 17 kohaldamiseks teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla väidetavalt liidu õigust rikkunud pädeva asutuse esindajad, asjaomane vaidlus ei tohi puudutada nende huve ja nad ei tohi olla asjaomase pädeva asutusega otseselt seotud.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

3.   Artikli 19 kohaldamiseks teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla erimeelsusel olevate pädevate asutuste esindajad, vaidlusküsimus ei tohi riivata nende huve ja nad ei tohi olla asjaomaste pädevate asutustega otseselt seotud.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

4.   Artikli 22 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud uurimise puhul võib eesistuja teha uurimise algatamise ja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

5.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud vaekogud või eesistuja teevad artikli 17 või 19 alusel otsuse ettepanekud, mis esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks. Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud vaekogu esitab artikli 22 lõike 4 esimese lõigu kohaselt läbi viidud uurimise tulemuse järelevalvenõukogule.

6.   Järelevalvenõukogu võtab vastu käesolevas artiklis osutatud vaekogude kodukorra.

Artikkel 42

Järelevalvenõukogu sõltumatus

1.   Järelevalvenõukogu liikmed täidavad käesoleva määrusega neile antud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ning ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa järelevalvenõukogu liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.

3.   Enne järelevalvenõukogu koosolekul osalemist teatavad järelevalvenõukogu liikmed, eesistuja ning hääletusel mitteosalevad esindajad ja vaatlejad sõnaselgelt ja täielikult, et neil puudub igasugune huvi, mis võiks mõjutada nende sõltumatust päevakorras oleva küsimuse puhul, ning nad ei osale aruteludes ega hääleta küsimustes, mille puhul selline huvi on olemas.

4.   Järelevalvenõukogu kehtestab oma kodukorras lõikes 3 osutatud huvidest teatamise ning huvide konflikti vältimise ja haldamise praktilise korra.“

| 34) | Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu annab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuseks juhiseid ja vastutab II peatükis osutatud otsuste tegemise eest. Järelevalvenõukogu võtab vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvamusi, soovitusi, suuniseid ja otsuseid ning annab II peatükis osutatud nõu, lähtuvalt asjaomase sisekomitee, vaekogu või eesistuja või juhatuse ettepanekust, olenevalt kohaldatavusest.“; |
| --- | --- | --- |

34)

Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu annab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevuseks juhiseid ja vastutab II peatükis osutatud otsuste tegemise eest. Järelevalvenõukogu võtab vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvamusi, soovitusi, suuniseid ja otsuseid ning annab II peatükis osutatud nõu, lähtuvalt asjaomase sisekomitee, vaekogu või eesistuja või juhatuse ettepanekust, olenevalt kohaldatavusest.“;

| b) | lõiked 2 ja 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevust käsitleva aastaaruande, sealhulgas eesistuja ülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevust käsitleva aastaaruande, sealhulgas eesistuja ülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“;

| d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Järelevalvenõukogul on distsiplinaarvõim eesistuja ja tegevdirektori üle. Ta võib tegevdirektori ametist vabastada artikli 51 lõikes 5 sätestatud korras.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Järelevalvenõukogul on distsiplinaarvõim eesistuja ja tegevdirektori üle. Ta võib tegevdirektori ametist vabastada artikli 51 lõikes 5 sätestatud korras.“

| 35) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 43a
  Järelevalvenõukogu otsuste läbipaistvus
  Olenemata artiklist 70 edastab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kuue nädala jooksul järelevalvenõukogu koosoleku toimumise kuupäevast arvates Euroopa Parlamendile vähemalt koosoleku põhjaliku ja sisulise kokkuvõtte, mis annab täieliku ettekujutuse aruteludest, sealhulgas otsuste loetelu koos selgitustega. Koosoleku kokkuvõte ei kajasta järelevalvenõukogu arutelusid, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis ei ole sätestatud teisti.“ |
| --- | --- |

35)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 43a

Järelevalvenõukogu otsuste läbipaistvus

Olenemata artiklist 70 edastab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kuue nädala jooksul järelevalvenõukogu koosoleku toimumise kuupäevast arvates Euroopa Parlamendile vähemalt koosoleku põhjaliku ja sisulise kokkuvõtte, mis annab täieliku ettekujutuse aruteludest, sealhulgas otsuste loetelu koos selgitustega. Koosoleku kokkuvõte ei kajasta järelevalvenõukogu arutelusid, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis ei ole sätestatud teisti.“

| 36) | Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.
  Käesoleva määruse artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning käesoleva määruse artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja käesoleva määruse VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklis 3.
  Eesistuja ei hääleta teises lõigus osutatud otsuste üle.
  Artikli 41 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud vaekogude koosseisu ning artikli 30 lõikes 2 osutatud vastastikuse eksperdihinnangu komitee liikmete puhul proovib järelevalvenõukogu jõuda eesistuja ettepanekute kaalumisel konsensusele. Konsensuse puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.
  Artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud otsuste puhul ning erandina käesoleva lõike esimesest lõigust teeb järelevalvenõukogu otsused oma hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega.“; |
| --- | --- | --- |

36)

Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.

Käesoleva määruse artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning käesoleva määruse artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja käesoleva määruse VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklis 3.

Eesistuja ei hääleta teises lõigus osutatud otsuste üle.

Artikli 41 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud vaekogude koosseisu ning artikli 30 lõikes 2 osutatud vastastikuse eksperdihinnangu komitee liikmete puhul proovib järelevalvenõukogu jõuda eesistuja ettepanekute kaalumisel konsensusele. Konsensuse puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.

Artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud otsuste puhul ning erandina käesoleva lõike esimesest lõigust teeb järelevalvenõukogu otsused oma hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Seoses artiklite 17, 19 ja 30 kohaste otsustega hääletab järelevalvenõukogu otsuse ettepaneku üle kirjaliku menetluse teel. Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmetel on hääletamiseks aega kaheksa tööpäeva. Igal hääletaval liikmel on üks hääl. Otsuse ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmete lihthäälteenamus ei ole selle vastu. Erapooletuks jäämist ei loeta poolt- ega vastuhäälteks ning seda ei võeta arvesse antud häälte arvu arvutamisel. Kui järelevalvenõukogu kolm hääleõigusega liiget on kirjaliku menetluse kasutamise vastu, arutab järelevalvenõukogu otsuse ettepanekut ja võtab selle osas otsuse vastu, kasutades käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud menetlust.
  Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad, välja arvatud tegevdirektor, ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides ei ole sätestatud teisti.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Seoses artiklite 17, 19 ja 30 kohaste otsustega hääletab järelevalvenõukogu otsuse ettepaneku üle kirjaliku menetluse teel. Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmetel on hääletamiseks aega kaheksa tööpäeva. Igal hääletaval liikmel on üks hääl. Otsuse ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmete lihthäälteenamus ei ole selle vastu. Erapooletuks jäämist ei loeta poolt- ega vastuhäälteks ning seda ei võeta arvesse antud häälte arvu arvutamisel. Kui järelevalvenõukogu kolm hääleõigusega liiget on kirjaliku menetluse kasutamise vastu, arutab järelevalvenõukogu otsuse ettepanekut ja võtab selle osas otsuse vastu, kasutades käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud menetlust.

Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad, välja arvatud tegevdirektor, ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides ei ole sätestatud teisti.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistujal on õigus korraldada hääletust igal ajal. Ilma et see piiraks nimetatud õigust või Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsustusmenetluse tulemuslikkust, püüab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järelevalvenõukogu otsuste tegemisel saavutada konsensust.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistujal on õigus korraldada hääletust igal ajal. Ilma et see piiraks nimetatud õigust või Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsustusmenetluse tulemuslikkust, püüab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve järelevalvenõukogu otsuste tegemisel saavutada konsensust.“

| 37) | Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 45
  Koosseis

  1.   Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed.
  Kõigil juhatuse liikmetel peale eesistuja on asendusliige, kes võib asendada juhatuse liiget, kui viimasel ei ole võimalik koosolekul osaleda.


  2.   Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega võib üks kord pikendada. Juhatuse koosseis peab olema sooliselt tasakaalustatud ja proportsionaalne ning see peab kajastama liitu tervikuna. Ametiajad on osaliselt kattuvad ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.


  3.   Juhatus kutsutakse kokku eesistuja algatusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel ning koosolekut juhib eesistuja. Juhatuse koosolekud toimuvad enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.


  4.   Juhatuse liikmeid võivad tulenevalt kodukorrast abistada nõustajad või eksperdid. Hääleõiguseta liikmed, välja arvatud tegevdirektor, ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi.“ |
| --- | --- |

37)

Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 45

Koosseis

1.   Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed.

Kõigil juhatuse liikmetel peale eesistuja on asendusliige, kes võib asendada juhatuse liiget, kui viimasel ei ole võimalik koosolekul osaleda.

2.   Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega võib üks kord pikendada. Juhatuse koosseis peab olema sooliselt tasakaalustatud ja proportsionaalne ning see peab kajastama liitu tervikuna. Ametiajad on osaliselt kattuvad ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.

3.   Juhatus kutsutakse kokku eesistuja algatusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel ning koosolekut juhib eesistuja. Juhatuse koosolekud toimuvad enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.

4.   Juhatuse liikmeid võivad tulenevalt kodukorrast abistada nõustajad või eksperdid. Hääleõiguseta liikmed, välja arvatud tegevdirektor, ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsasutusi.“

| 38) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 45a
  Otsuste tegemine

  1.   Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega, proovides jõuda konsensusele. Igal liikmel on üks hääl. Eesistuja on hääleõigusega liige.


  2.   Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta. Komisjoni esindajal on õigus hääletada artiklis 63 osutatud küsimustes.


  3.   Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.



  Artikkel 45b
  Koordineerimisrühmad

  1.   Juhatus võib omal algatusel või pädeva asutuse taotlusel moodustada koordineerimisrühmi, kes tegelevad kindlaksmääratud teemadega, mille puhul võib olla vajalik koordineerimine konkreetsete turu suundumuste tõttu. Juhatus moodustab koordineerimisrühma kindlaksmääratud teemadel järelevalvenõukogu viie liikme taotlusel.


  2.   Koordineerimisrühmades osalevad kõik pädevad asutused ja nad esitavad kooskõlas artikliga 35 koordineerimisrühmadele kogu teabe, mis on vajalik, et koordineerimisrühmad saaksid kooskõlas oma volitusega täita koordineerimisülesandeid. Koordineerimisrühmade töö põhineb pädevate asutuste esitatud teabel ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tehtud järeldustel.


  3.   Rühma juhib juhatuse liige. Igal aastal esitab koordineerimisrühma eest vastutav juhatuse liige järelevalvenõukogule aruande arutelude põhielementide ja järelduste kohta ning teeb kohasel juhul ettepaneku regulatiivsete järelmeetmete või vastastikuse eksperdihinnangu kohta vastavas valdkonnas. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sellest, kuidas nad on võtnud oma tegevuses arvesse koordineerimisrühmade tööd.


  4.   Koordineerimisrühmade töö aluseks olevate turu suundumuste seire käigus võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitada pädevatele asutustele taotluse artikli 35 kohaselt, et nad esitaksid talle teabe, mida Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vajab oma seireülesande täitmiseks.“ |
| --- | --- |

38)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 45a

Otsuste tegemine

1.   Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega, proovides jõuda konsensusele. Igal liikmel on üks hääl. Eesistuja on hääleõigusega liige.

2.   Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta. Komisjoni esindajal on õigus hääletada artiklis 63 osutatud küsimustes.

3.   Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.

Artikkel 45b

Koordineerimisrühmad

1.   Juhatus võib omal algatusel või pädeva asutuse taotlusel moodustada koordineerimisrühmi, kes tegelevad kindlaksmääratud teemadega, mille puhul võib olla vajalik koordineerimine konkreetsete turu suundumuste tõttu. Juhatus moodustab koordineerimisrühma kindlaksmääratud teemadel järelevalvenõukogu viie liikme taotlusel.

2.   Koordineerimisrühmades osalevad kõik pädevad asutused ja nad esitavad kooskõlas artikliga 35 koordineerimisrühmadele kogu teabe, mis on vajalik, et koordineerimisrühmad saaksid kooskõlas oma volitusega täita koordineerimisülesandeid. Koordineerimisrühmade töö põhineb pädevate asutuste esitatud teabel ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tehtud järeldustel.

3.   Rühma juhib juhatuse liige. Igal aastal esitab koordineerimisrühma eest vastutav juhatuse liige järelevalvenõukogule aruande arutelude põhielementide ja järelduste kohta ning teeb kohasel juhul ettepaneku regulatiivsete järelmeetmete või vastastikuse eksperdihinnangu kohta vastavas valdkonnas. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sellest, kuidas nad on võtnud oma tegevuses arvesse koordineerimisrühmade tööd.

4.   Koordineerimisrühmade töö aluseks olevate turu suundumuste seire käigus võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitada pädevatele asutustele taotluse artikli 35 kohaselt, et nad esitaksid talle teabe, mida Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vajab oma seireülesande täitmiseks.“

| 39) | Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 46
  Juhatuse sõltumatus
  Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.
  Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“ |
| --- | --- |

39)

Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 46

Juhatuse sõltumatus

Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.

Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“

| 40) | Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Juhatus võib uurida kõiki küsimusi ning esitada nende kohta arvamusi ja ettepanekuid, välja arvatud artikli 30 kohased ülesanded.“; |
| --- | --- | --- |

40)

Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Juhatus võib uurida kõiki küsimusi ning esitada nende kohta arvamusi ja ettepanekuid, välja arvatud artikli 30 kohased ülesanded.“;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Juhatus teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande ettepaneku, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Juhatus teeb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande ettepaneku, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.“;

| c) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5, võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu ettepanekut.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5, võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu ettepanekut.“

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „9.   Juhatuse liikmed avalikustavad kõik kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„9.   Juhatuse liikmed avalikustavad kõik kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“

| 41) | Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest, sealhulgas järelevalvenõukogu poolt vastuvõetava päevakorra koostamise, koosolekute kokkukutsumise ja otsustatavate küsimuste päevakorda lisamise eest ning juhatab järelevalvenõukogu koosolekuid.
  Eesistuja ülesanne on koostada juhatuse päevakord, mille juhatus võtab vastu, ja ta juhatab juhatuse koosolekuid.
  Eesistuja võib teha juhatusele ettepaneku moodustada koordineerimisrühm vastavalt artiklile 45b.“; |
| --- | --- | --- |

41)

Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest, sealhulgas järelevalvenõukogu poolt vastuvõetava päevakorra koostamise, koosolekute kokkukutsumise ja otsustatavate küsimuste päevakorda lisamise eest ning juhatab järelevalvenõukogu koosolekuid.

Eesistuja ülesanne on koostada juhatuse päevakord, mille juhatus võtab vastu, ja ta juhatab juhatuse koosolekuid.

Eesistuja võib teha juhatusele ettepaneku moodustada koordineerimisrühm vastavalt artiklile 45b.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   „Eesistuja valitakse soolise tasakaalu põhimõtet arvesse võtva avaliku valikumenetluse raames, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, võttes arvesse pädevust, oskusi ning teadmisi finantsasutuste ja finantsturgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Järelevalvenõukogu koostab komisjoni abiga eesistuja ametikohale kvalifitseeruvate kandidaatide nimekirja. Nõukogu võtab kandidaatide nimekirja põhjal vastu otsuse eesistuja nimetamise kohta, kui ta on saanud Euroopa Parlamendi kinnituse.
  Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 osutatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu otsuse tema ametist tagandamise kohta.
  Samuti valib järelevalvenõukogu oma liikmete seast eesistuja asetäitja, kes täidab eesistuja kohustusi tema puudumise korral. Kõnealust eesistuja asetäitjat ei tohi valida juhatuse liikmete seast.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   „Eesistuja valitakse soolise tasakaalu põhimõtet arvesse võtva avaliku valikumenetluse raames, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, võttes arvesse pädevust, oskusi ning teadmisi finantsasutuste ja finantsturgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Järelevalvenõukogu koostab komisjoni abiga eesistuja ametikohale kvalifitseeruvate kandidaatide nimekirja. Nõukogu võtab kandidaatide nimekirja põhjal vastu otsuse eesistuja nimetamise kohta, kui ta on saanud Euroopa Parlamendi kinnituse.

Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 osutatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu otsuse tema ametist tagandamise kohta.

Samuti valib järelevalvenõukogu oma liikmete seast eesistuja asetäitja, kes täidab eesistuja kohustusi tema puudumise korral. Kõnealust eesistuja asetäitjat ei tohi valida juhatuse liikmete seast.”;

| c) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Esimeses lõigus osutatud hindamise käigus täidab eesistuja ülesandeid eesistuja asetäitja.
  Nõukogu võib järelevalvenõukogu ettepanekul ja komisjoni abiga ning esimeses lõigus osutatud hinnangut arvesse võttes pikendada eesistuja ametiaega üks kord.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Esimeses lõigus osutatud hindamise käigus täidab eesistuja ülesandeid eesistuja asetäitja.

Nõukogu võib järelevalvenõukogu ettepanekul ja komisjoni abiga ning esimeses lõigus osutatud hinnangut arvesse võttes pikendada eesistuja ametiaega üks kord.”;

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Eesistuja võib ametist vabastada üksnes tõsistel põhjustel. Seda võib teha üksnes Euroopa Parlament nõukogu otsuse alusel, mis võetakse vastu pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist.” |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Eesistuja võib ametist vabastada üksnes tõsistel põhjustel. Seda võib teha üksnes Euroopa Parlament nõukogu otsuse alusel, mis võetakse vastu pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist.”

| 42) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Eesistuja sõltumatus”; |
| --- | --- | --- |

42)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Eesistuja sõltumatus”;

| b) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  Ilma et see piiraks järelevalvenõukogu rolli seoses eesistuja ülesannetega, ei küsi ega võta eesistuja vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“ |
| --- | --- |

b)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

Ilma et see piiraks järelevalvenõukogu rolli seoses eesistuja ülesannetega, ei küsi ega võta eesistuja vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“

| 43) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 49a
  Kulud
  Eesistuja avalikustab kahe nädala jooksul pärast kohtumise toimumist kõik väliste sidusrühmadega toimunud kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“ |
| --- | --- |

43)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 49a

Kulud

Eesistuja avalikustab kahe nädala jooksul pärast kohtumise toimumist kõik väliste sidusrühmadega toimunud kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“

| 44) | Artikkel 50 jäetakse välja. |
| --- | --- |

44)

Artikkel 50 jäetakse välja.

| 45) | Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Ühiskomitee toimib foorumina, kus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), võttes arvesse sektori eripära, et tagada töö valdkonnaülene ühtlus, eelkõige järgmistes küsimustes:“; |
| --- | --- | --- | --- |

45)

Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Ühiskomitee toimib foorumina, kus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), võttes arvesse sektori eripära, et tagada töö valdkonnaülene ühtlus, eelkõige järgmistes küsimustes:“;

| ii) | esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | finantskonglomeraadid ja, kui see on liidu õigusega nõutav, usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

finantskonglomeraadid ja, kui see on liidu õigusega nõutav, usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine;“;

| iii) | viies taane asendatakse järgmisega:






  „— | küberturvalisus;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

viies taane asendatakse järgmisega:

„—

küberturvalisus;“;

| iv) | kuues taane asendatakse järgmisega:






  „— | teabe ja parimate tavade vahetus Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste Euroopa järelevalveasutustega;“; |
| --- | --- | --- |

iv)

kuues taane asendatakse järgmisega:

„—

teabe ja parimate tavade vahetus Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste Euroopa järelevalveasutustega;“;

| v) | lisatakse järgmised taanded:






  „— | jaefinantsteenused ning tarbijate ja investorite kaitse; |
| --- | --- | --- |

v)

lisatakse järgmised taanded:

„—

jaefinantsteenused ning tarbijate ja investorite kaitse;

| — | artikli 1 lõike 7 kohaselt moodustatud komitee nõuanne.“; |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõike 7 kohaselt moodustatud komitee nõuanne.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Ühiskomitee võib abistada komisjoni tingimuste, tehniliste nõuete ja korra hindamisel, millega tagatakse automatiseeritud keskmehhanismide turvaline ja tõhus sidestamine vastavalt aruandele, millele on osutatud direktiivi (EL) 2015/849 artikli 32a lõikes 5, ning nimetatud direktiivi kohaste riiklike registrite tulemuslikul omavahelisel sidestamisel.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Ühiskomitee võib abistada komisjoni tingimuste, tehniliste nõuete ja korra hindamisel, millega tagatakse automatiseeritud keskmehhanismide turvaline ja tõhus sidestamine vastavalt aruandele, millele on osutatud direktiivi (EL) 2015/849 artikli 32a lõikes 5, ning nimetatud direktiivi kohaste riiklike registrite tulemuslikul omavahelisel sidestamisel.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ühiskomiteel on Euroopa järelevalveasutuste eraldatud töötajad, kes moodustavad alalise sekretariaadi. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eraldab piisavad vahendid haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulude katmiseks.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ühiskomiteel on Euroopa järelevalveasutuste eraldatud töötajad, kes moodustavad alalise sekretariaadi. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eraldab piisavad vahendid haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulude katmiseks.“

| 46) | Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ühiskomitee eesistuja nimetatakse ametisse iga-aastase rotatsiooni alusel Euroopa järelevalveasutuste eesistujate hulgast. Ühiskomitee eesistuja on ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja teine asetäitja.“; |
| --- | --- | --- |

46)

Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ühiskomitee eesistuja nimetatakse ametisse iga-aastase rotatsiooni alusel Euroopa järelevalveasutuste eesistujate hulgast. Ühiskomitee eesistuja on ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja teine asetäitja.“;

| b) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord kolme kuu tagant.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord kolme kuu tagant.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja teavitab järelevalvenõukogu korrapäraselt ühiskomitee koosolekutel võetud seisukohtadest.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja teavitab järelevalvenõukogu korrapäraselt ühiskomitee koosolekutel võetud seisukohtadest.“

| 47) | Artiklid 56 ja 57 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 56
  Ühised seisukohad ja õigusaktid
  Käesoleva määruse II peatüki kohaste ülesannete piires ja eelkõige seoses direktiivi 2002/87/EÜ rakendamisega peab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jõudma konsensuse alusel ühisele seisukohale, olenevalt olukorrast, Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve).
  Käesoleva määruse artiklite 10–16 kohased meetmed ning artiklite 17, 18 ja 19 kohased otsused, mis on seotud direktiivi 2002/87/EÜ kohaldamise või käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud muude selliste seadusandlike aktide kohaldamisega, mis kuuluvad ka Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) või Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) pädevusse, võtavad vastu, olenevalt olukorrast, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) samal ajal, kui see on nõutav liidu õigusega.


  Artikkel 57
  Allkomiteed

  1.   Ühiskomitee võib moodustada ühiskomiteele ühiste seisukohtade ja õigusaktide eelnõude koostamiseks allkomiteesid.


  2.   Igasse allkomiteesse kuuluvad artikli 55 lõikes 1 osutatud isikud ja iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse töötajate üks kõrgetasemeline esindaja.


  3.   Iga allkomitee valib asjaomaste pädevate asutuste esindajate hulgast esimehe, kes on ka ühiskomitees vaatleja.


  4.   Artikli 56 kohaldamisel moodustatakse ühiskomitee allkomiteena finantskonglomeraatide allkomitee.


  5.   Ühiskomitee avaldab oma veebisaidil kõik moodustatud allkomiteed, sealhulgas nende volitused ja liikmete nimekirja koos nende vastavate ülesannetega allkomitees.“ |
| --- | --- |

47)

Artiklid 56 ja 57 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 56

Ühised seisukohad ja õigusaktid

Käesoleva määruse II peatüki kohaste ülesannete piires ja eelkõige seoses direktiivi 2002/87/EÜ rakendamisega peab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jõudma konsensuse alusel ühisele seisukohale, olenevalt olukorrast, Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve).

Käesoleva määruse artiklite 10–16 kohased meetmed ning artiklite 17, 18 ja 19 kohased otsused, mis on seotud direktiivi 2002/87/EÜ kohaldamise või käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud muude selliste seadusandlike aktide kohaldamisega, mis kuuluvad ka Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) või Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) pädevusse, võtavad vastu, olenevalt olukorrast, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) samal ajal, kui see on nõutav liidu õigusega.

Artikkel 57

Allkomiteed

1.   Ühiskomitee võib moodustada ühiskomiteele ühiste seisukohtade ja õigusaktide eelnõude koostamiseks allkomiteesid.

2.   Igasse allkomiteesse kuuluvad artikli 55 lõikes 1 osutatud isikud ja iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse töötajate üks kõrgetasemeline esindaja.

3.   Iga allkomitee valib asjaomaste pädevate asutuste esindajate hulgast esimehe, kes on ka ühiskomitees vaatleja.

4.   Artikli 56 kohaldamisel moodustatakse ühiskomitee allkomiteena finantskonglomeraatide allkomitee.

5.   Ühiskomitee avaldab oma veebisaidil kõik moodustatud allkomiteed, sealhulgas nende volitused ja liikmete nimekirja koos nende vastavate ülesannetega allkomitees.“

| 48) | Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Moodustatakse Euroopa järelevalveasutuste apellatsiooninõukogu.“; |
| --- | --- | --- |

48)

Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Moodustatakse Euroopa järelevalveasutuste apellatsiooninõukogu.“;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Apellatsiooninõukogu koosseisu kuulub kuus liiget ja kuus asendusliiget, kellel on hea reputatsioon, tõendatud asjakohased teadmised liidu õiguses ning piisav rahvusvaheline erialane töökogemus panganduse, kindlustuse, tööandjapensionide, väärtpaberiturgude või muude finantsteenuste valdkonnas, ning kes ei ole pädevate asutuste või muude Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusse kaasatud liikmesriikide asutuste või liidu institutsioonide või asutuste ametis olevad töötajad ega kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu või tööandjapensionide sidusrühmade kogu liikmed. Liikmed ja asendusliikmed peavad olema mõne liikmesriigi kodanikud ja peavad oskama väga heal tasemel vähemalt kahte liidu ametlikku keelt. Apellatsiooninõukogu liikmetel peavad olema piisavad õigusalased teadmised, et anda õigusalast nõu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve volituste teostamise seaduslikkuse, sealhulgas proportsionaalsuse kohta.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Apellatsiooninõukogu koosseisu kuulub kuus liiget ja kuus asendusliiget, kellel on hea reputatsioon, tõendatud asjakohased teadmised liidu õiguses ning piisav rahvusvaheline erialane töökogemus panganduse, kindlustuse, tööandjapensionide, väärtpaberiturgude või muude finantsteenuste valdkonnas, ning kes ei ole pädevate asutuste või muude Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusse kaasatud liikmesriikide asutuste või liidu institutsioonide või asutuste ametis olevad töötajad ega kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu või tööandjapensionide sidusrühmade kogu liikmed. Liikmed ja asendusliikmed peavad olema mõne liikmesriigi kodanikud ja peavad oskama väga heal tasemel vähemalt kahte liidu ametlikku keelt. Apellatsiooninõukogu liikmetel peavad olema piisavad õigusalased teadmised, et anda õigusalast nõu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve volituste teostamise seaduslikkuse, sealhulgas proportsionaalsuse kohta.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve juhatus määrab apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.
  Pärast nimekirja saamist võib Euroopa Parlament kutsuda apellatsiooninõukogu liikmete ja asendusliikmete kandidaate enne enda ette esinema ja vastama parlamendiliikmete küsimustele.
  Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid enda ette esinema ja parlamendiliikmete küsimustele vastama alati, kui seda palutakse, välja arvatud kui esinemine, küsimused või vastused on seotud konkreetse juhtumiga, mille kohta apellatsiooninõukogu on teinud otsuse või mis on apellatsiooninõukogus menetlemisel.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve juhatus määrab apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.

Pärast nimekirja saamist võib Euroopa Parlament kutsuda apellatsiooninõukogu liikmete ja asendusliikmete kandidaate enne enda ette esinema ja vastama parlamendiliikmete küsimustele.

Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid enda ette esinema ja parlamendiliikmete küsimustele vastama alati, kui seda palutakse, välja arvatud kui esinemine, küsimused või vastused on seotud konkreetse juhtumiga, mille kohta apellatsiooninõukogu on teinud otsuse või mis on apellatsiooninõukogus menetlemisel.“

| 49) | Artikli 59 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Apellatsiooninõukogu liikmed ning tegevustoetust ja sekretariaaditeenuseid pakkuvad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajad ei tohi kaebuse menetlemises osaleda, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid, kui nad on olnud varem mõne menetlusosalise esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.“ |
| --- | --- |

49)

Artikli 59 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Apellatsiooninõukogu liikmed ning tegevustoetust ja sekretariaaditeenuseid pakkuvad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajad ei tohi kaebuse menetlemises osaleda, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid, kui nad on olnud varem mõne menetlusosalise esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.“

| 50) | Artikli 60 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kaebus koos selle põhjendustega esitatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele kirjalikult kolme kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kolme kuu jooksul alates päevast, mil Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve oma otsuse avaldas.
  Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kolme kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.“ |
| --- | --- |

50)

Artikli 60 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kaebus koos selle põhjendustega esitatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele kirjalikult kolme kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kolme kuu jooksul alates päevast, mil Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve oma otsuse avaldas.

Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kolme kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.“

| 51) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 60a
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve volituste ületamine
  Iga füüsiline või juriidiline isik võib saata komisjonile põhjendatud arvamuse, kui tema hinnangul on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve artiklite 16 ja 16b kohaldamisalas toimides ületanud oma volitusi, sealhulgas ei ole järginud artikli 1 lõikes 5 osutatud proportsionaalsuse põhimõtet, ning see puudutab otseselt ja isiklikult kõnealust isikut.“ |
| --- | --- |

51)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 60a

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve volituste ületamine

Iga füüsiline või juriidiline isik võib saata komisjonile põhjendatud arvamuse, kui tema hinnangul on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve artiklite 16 ja 16b kohaldamisalas toimides ületanud oma volitusi, sealhulgas ei ole järginud artikli 1 lõikes 5 osutatud proportsionaalsuse põhimõtet, ning see puudutab otseselt ja isiklikult kõnealust isikut.“

| 52) | Artikli 62 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (*34) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 70 kohase liidu asutuse tulu koosneb eelkõige järgmiste vahendite kombinatsioonist:


  (*34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“
  " |
| --- | --- | --- |

52)

Artikli 62 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (*34) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 70 kohase liidu asutuse tulu koosneb eelkõige järgmiste vahendite kombinatsioonist:

(*34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“
  "

*34

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „d) | vabatahtlikud sissemaksed liikmesriikidelt või vaatlejatelt; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„d)

vabatahtlikud sissemaksed liikmesriikidelt või vaatlejatelt;

| e) | kokkuleppe kohaselt makstavad tasud väljaannete, koolituse ja muude Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve pakutud teenuste eest, kui üks või mitu pädevat asutust on neid konkreetselt taotlenud.“ |
| --- | --- |

e)

kokkuleppe kohaselt makstavad tasud väljaannete, koolituse ja muude Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve pakutud teenuste eest, kui üks või mitu pädevat asutust on neid konkreetselt taotlenud.“

| c) | lisatakse järgmine lõik:
  „Vabatahtlikke sissemakseid liikmesriikidelt või vaatlejatelt ei võeta vastu, kui nende vastuvõtmine seaks kahtluse alla Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sõltumatuse ja erapooletuse. Vabatahtlikke sissemakseid, mis kujutavad endast pädeva asutuse poolt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele delegeeritud ülesannetega kaasnevate kulude hüvitamist, ei käsitata Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sõltumatust kahtluse alla seadvatena.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõik:

„Vabatahtlikke sissemakseid liikmesriikidelt või vaatlejatelt ei võeta vastu, kui nende vastuvõtmine seaks kahtluse alla Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sõltumatuse ja erapooletuse. Vabatahtlikke sissemakseid, mis kujutavad endast pädeva asutuse poolt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele delegeeritud ülesannetega kaasnevate kulude hüvitamist, ei käsitata Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sõltumatust kahtluse alla seadvatena.“

| 53) | Artiklid 63, 64 ja 65 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 63
  Eelarve koostamine

  1.   Tegevdirektor koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi projekti Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.


  2.   Järelevalvenõukogu võtab vastu järgmise kolme eelarveaasta ühtse programmdokumendi projekti, mille on heaks kiitnud juhatus.


  3.   Juhatus edastab ühtse programmdokumendi komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale 31. jaanuariks.


  4.   Ühtset programmdokumenti arvesse võttes kannab komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 313 ja 314 liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa.


  5.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ametikohtade loetelu. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.


  6.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.


  7.   Juhatus teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.


  8.   Piiramata finantsmääruse artiklite 266 ja 267 kohaldamist, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu andma heakskiidu kõigile projektidele, millel võib olla oluline finants- või pikaajaline mõju Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektidele, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral, sealhulgas kaitseklauslitele.



  Artikkel 64
  Eelarve täitmine ja kontroll

  1.   Tegevdirektor on eelarvevahendite käsutaja ning täidab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aastaeelarvet.


  2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande. Artikkel 70 ei takista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet esitamast kontrollikojale mis tahes kontrollikoja nõutud teavet, mis jääb kontrollikoja pädevusse.


  3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed komisjoni peaarvepidaja kindlaks määratud viisil ja vormis.


  4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.


  5.   Pärast finantsmääruse artikli 246 kohaselt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta esitatud kontrollikoja märkuste saamist koostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Tegevdirektor saadab aruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta arvamuse.


  6.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 15. juuniks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.


  7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.


  8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks ning saadab vastuse koopia ka juhatusele ja komisjonile.


  9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 261 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.


  10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal N+2 heakskiidu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusele aasta N eelarve täitmisel.


  11.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab põhjendatud arvamuse Euroopa Parlamendi seisukoha ja kõigi muude eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendi poolt tehtud tähelepanekute kohta.



  Artikkel 65
  Finantsreeglid
  Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve suhtes kohaldatavad finantsreeglid. Kõnealused reeglid ei tohi kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2019/715 (*35), välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve konkreetsete tegevusvajadustega ning komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.


  (*35)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

53)

Artiklid 63, 64 ja 65 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 63

Eelarve koostamine

1.   Tegevdirektor koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi projekti Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.

2.   Järelevalvenõukogu võtab vastu järgmise kolme eelarveaasta ühtse programmdokumendi projekti, mille on heaks kiitnud juhatus.

3.   Juhatus edastab ühtse programmdokumendi komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale 31. jaanuariks.

4.   Ühtset programmdokumenti arvesse võttes kannab komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 313 ja 314 liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa.

5.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ametikohtade loetelu. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.

6.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.

7.   Juhatus teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.

8.   Piiramata finantsmääruse artiklite 266 ja 267 kohaldamist, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu andma heakskiidu kõigile projektidele, millel võib olla oluline finants- või pikaajaline mõju Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektidele, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral, sealhulgas kaitseklauslitele.

Artikkel 64

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Tegevdirektor on eelarvevahendite käsutaja ning täidab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve aastaeelarvet.

2.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande. Artikkel 70 ei takista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet esitamast kontrollikojale mis tahes kontrollikoja nõutud teavet, mis jääb kontrollikoja pädevusse.

3.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed komisjoni peaarvepidaja kindlaks määratud viisil ja vormis.

4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

5.   Pärast finantsmääruse artikli 246 kohaselt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta esitatud kontrollikoja märkuste saamist koostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Tegevdirektor saadab aruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta arvamuse.

6.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 15. juuniks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.

7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.

8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks ning saadab vastuse koopia ka juhatusele ja komisjonile.

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 261 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal N+2 heakskiidu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusele aasta N eelarve täitmisel.

11.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab põhjendatud arvamuse Euroopa Parlamendi seisukoha ja kõigi muude eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendi poolt tehtud tähelepanekute kohta.

Artikkel 65

Finantsreeglid

Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve suhtes kohaldatavad finantsreeglid. Kõnealused reeglid ei tohi kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2019/715 (*35), välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve konkreetsete tegevusvajadustega ning komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

(*35)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).“
  "

*35

| 54) | Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (*36) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve suhtes piiranguteta.


  (*36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

54)

Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (*36) Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve suhtes piiranguteta.

(*36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
  "

*36

| 55) | Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu liikmetel ning kõigil Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõigil teistel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel, on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“; |
| --- | --- | --- |

55)

Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu liikmetel ning kõigil Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõigil teistel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel, on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“;

| b) | lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva artikli lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused ei takista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise menetlustes.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva artikli lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused ei takista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise menetlustes.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Juhatus ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesannetega seotud teenuseid, sealhulgas juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste nimetatud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõudeid, mis on samaväärsed lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega.
  Samad ametisaladuse hoidmise nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusest.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Juhatus ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesannetega seotud teenuseid, sealhulgas juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste nimetatud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõudeid, mis on samaväärsed lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega.

Samad ametisaladuse hoidmise nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevusest.“;

| d) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantsasutuste suhtes.
  Kõnealuse teabe suhtes kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustuse tingimusi. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kehtestab oma kodukorras lõigetes 1 ja 2 osutatud konfidentsiaalsusnõuete rakendamise praktilise korra.


  4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohaldab komisjoni otsust (EL, Euratom) 2015/444 (*37).


  (*37)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).“
  " |
| --- | --- |

d)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantsasutuste suhtes.

Kõnealuse teabe suhtes kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustuse tingimusi. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kehtestab oma kodukorras lõigetes 1 ja 2 osutatud konfidentsiaalsusnõuete rakendamise praktilise korra.

4.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohaldab komisjoni otsust (EL, Euratom) 2015/444 (*37).

(*37)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).“
  "

*37

| 56) | Artikkel 71 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 71
  Andmekaitse
  Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (*38), kui nad täidavad oma ülesandeid.


  (*38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  " |
| --- | --- |

56)

Artikkel 71 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 71

Andmekaitse

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (*38), kui nad täidavad oma ülesandeid.

(*38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*38

| 57) | Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“ |
| --- | --- |

57)

Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“

| 58) | Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Vajalikud kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erinorme, määratakse kindlaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“ |
| --- | --- |

58)

Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Vajalikud kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erinorme, määratakse kindlaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“

| 59) | Artikkel 76 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 76
  Suhe Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet käsitatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee õigusjärglasena. Kõik Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ja komisjon.“ |
| --- | --- |

59)

Artikkel 76 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 76

Suhe Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet käsitatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee õigusjärglasena. Kõik Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee ja komisjon.“

| 60) | Artiklit 81 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembriks 2021 ning pärast seda iga kolme aasta järel üldaruande Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee tegevuse ja käesolevas määruses sätestatud menetluste rakendamisel omandatud kogemuste kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist:“; |
| --- | --- | --- | --- |

60)

Artiklit 81 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembriks 2021 ning pärast seda iga kolme aasta järel üldaruande Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee tegevuse ja käesolevas määruses sätestatud menetluste rakendamisel omandatud kogemuste kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist:“;

| ii) | punktis a asendatakse sissejuhatav lause ja alapunkt i järgmisega:






  „a) | pädevate asutuste järelevalvetavade osas saavutatud tulemuslikkus ja ühtsustamine:






  i) | pädevate asutuste sõltumatus ning ühtsustamine hea ühingujuhtimise tavaga samaväärsete standardite osas;“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punktis a asendatakse sissejuhatav lause ja alapunkt i järgmisega:

„a)

pädevate asutuste järelevalvetavade osas saavutatud tulemuslikkus ja ühtsustamine:

i)

pädevate asutuste sõltumatus ning ühtsustamine hea ühingujuhtimise tavaga samaväärsete standardite osas;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „g) | ühiskomitee toimimine.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„g)

ühiskomitee toimimine.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu artikli 9a kohaldamise kohta.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu artikli 9a kohaldamise kohta.“

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 1095/2010 muutmine

Määrust (EL) nr 1095/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste seadusandlike aktide kohaldamisala piires: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 97/9/EÜ, 98/26/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/109/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL (*39), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (*40), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1129 (*41) ning direktiivide 2002/87/EÜ ja 2002/65/EÜ asjakohased osad sellises ulatuses, mil neid kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes pakuvad investeerimisteenuseid, või investeerimisfondide suhtes, kes turustavad oma osakuid või aktsiaid, ning pädevate asutuste suhtes, kes nende üle järelevalvet teevad, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel seadusandlikel aktidel, ning kõik hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesandeid.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (*42) asutatud Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve) tema töös, mis on seotud finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi otstarbel kasutamise tõkestamisega, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/849 (*43) ja määrusega (EL) nr 1093/2010. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb kokkuleppe kohta otsuse kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 9a lõikega 9.


  3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevus hõlmab finantsturu osaliste tegevusvaldkondi küsimustes, mida lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid otseselt ei hõlma, sealhulgas äriühingu üldjuhtimise, auditeerimise ja finantsaruandlusega seotud küsimusi, võttes arvesse kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist, eeldusel et tegevus on vajalik selleks, et tagada kõnealuste seadusandlike aktide tõhus ja ühetaoline kohaldamine. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab samuti asjakohaseid meetmeid ülevõtmispakkumiste, kliiringu ja arvelduse ning tuletisinstrumentidega seotud küsimuste kontekstis.


  (*39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1)."


  (*40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349)."


  (*41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ (ELT L 168, 30.6.2017, lk 12)."


  (*42)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12)."


  (*43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“;" |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste seadusandlike aktide kohaldamisala piires: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 97/9/EÜ, 98/26/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/109/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL (*39), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (*40), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1129 (*41) ning direktiivide 2002/87/EÜ ja 2002/65/EÜ asjakohased osad sellises ulatuses, mil neid kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes pakuvad investeerimisteenuseid, või investeerimisfondide suhtes, kes turustavad oma osakuid või aktsiaid, ning pädevate asutuste suhtes, kes nende üle järelevalvet teevad, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel seadusandlikel aktidel, ning kõik hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ülesandeid.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (*42) asutatud Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve) tema töös, mis on seotud finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi otstarbel kasutamise tõkestamisega, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/849 (*43) ja määrusega (EL) nr 1093/2010. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb kokkuleppe kohta otsuse kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 9a lõikega 9.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevus hõlmab finantsturu osaliste tegevusvaldkondi küsimustes, mida lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid otseselt ei hõlma, sealhulgas äriühingu üldjuhtimise, auditeerimise ja finantsaruandlusega seotud küsimusi, võttes arvesse kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist, eeldusel et tegevus on vajalik selleks, et tagada kõnealuste seadusandlike aktide tõhus ja ühetaoline kohaldamine. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab samuti asjakohaseid meetmeid ülevõtmispakkumiste, kliiringu ja arvelduse ning tuletisinstrumentidega seotud küsimuste kontekstis.

(*39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1)."

*39

(*40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349)."

*40

(*41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ (ELT L 168, 30.6.2017, lk 12)."

*41

(*42)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12)."

*42

(*43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“;"

*43

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Käesoleva määruse kohaldamine ei piira muude liidu õigusaktide kohaldamist, millega antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tegevusloa andmise või järelevalve funktsioon ja vastavad volitused.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Käesoleva määruse kohaldamine ei piira muude liidu õigusaktide kohaldamist, millega antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tegevusloa andmise või järelevalve funktsioon ja vastavad volitused.“;

| c) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  — | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:


  „5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesmärk on kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning selle tõhusust liidu majanduse, kodanike ja ettevõtjate huvides. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aitab oma pädevuse piires:“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

—

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesmärk on kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning selle tõhusust liidu majanduse, kodanike ja ettevõtjate huvides. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aitab oma pädevuse piires:“;

| — | punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | tagada investeerimis- ja muude riskide võtmise nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve; |
| --- | --- | --- |

—

punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

tagada investeerimis- ja muude riskide võtmise nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve;

| f) | tugevdada tarbijate ja investorite kaitset;“; |
| --- | --- |

f)

tugevdada tarbijate ja investorite kaitset;“;

| — | lisatakse järgmine punkt:






  „g) | tugevdada järelevalvealast ühtsustamist siseturul;“; |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse järgmine punkt:

„g)

tugevdada järelevalvealast ühtsustamist siseturul;“;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Selleks aitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud õigusaktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, edendab järelevalvealast ühtsustamist ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kooskõlas artikliga 16a.“; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks aitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud õigusaktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, edendab järelevalvealast ühtsustamist ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kooskõlas artikliga 16a.“;

| iii) | neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb oma ülesannete täitmisel sõltumatult, objektiivselt ning mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil liidu kui terviku huve silmas pidades ning, kus iganes kohane, proportsionaalsuse põhimõtet järgides. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastutuse, tegutseb usaldusväärselt ja tagab, et kõiki sidusrühmi koheldakse õiglaselt.“; |
| --- | --- |

iii)

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb oma ülesannete täitmisel sõltumatult, objektiivselt ning mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil liidu kui terviku huve silmas pidades ning, kus iganes kohane, proportsionaalsuse põhimõtet järgides. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastutuse, tegutseb usaldusväärselt ja tagab, et kõiki sidusrühmi koheldakse õiglaselt.“;

| iv) | lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse ja meetmete, eelkõige suuniste, soovituste, arvamuste, küsimuste ja vastuste, regulatiivsete ja rakenduslike standardite eelnõude sisu ja vormi puhul tuleb täiel määral järgida käesoleva määruse ja lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaldatavaid norme. Selles ulatuses, milles see on nende normide alusel lubatud ja asjakohane, võetakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse ja meetmete puhul kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega nõuetekohaselt arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusest ja meetmetest mõjutatud finantsturu osalise, muu ettevõtja või isiku või muust finantstegevusest tulenevate riskide laadi, ulatust ja keerukust.“; |
| --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse ja meetmete, eelkõige suuniste, soovituste, arvamuste, küsimuste ja vastuste, regulatiivsete ja rakenduslike standardite eelnõude sisu ja vormi puhul tuleb täiel määral järgida käesoleva määruse ja lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaldatavaid norme. Selles ulatuses, milles see on nende normide alusel lubatud ja asjakohane, võetakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse ja meetmete puhul kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega nõuetekohaselt arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusest ja meetmetest mõjutatud finantsturu osalise, muu ettevõtja või isiku või muust finantstegevusest tulenevate riskide laadi, ulatust ja keerukust.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve moodustab oma lahutamatu osana komitee, mis nõustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet, kuidas tuleks tegevuse ja meetmete puhul täies kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega võtta arvesse sektori eripära, mis tuleneb finantsasutuste ja turgude riskide laadist, ulatusest ja keerukusest, ärimudelitest ja tavadest ning finantsasutuste ja turgude suurusest määral, mil need tegurid on asjakohased käsitletavate normide alusel.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve moodustab oma lahutamatu osana komitee, mis nõustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet, kuidas tuleks tegevuse ja meetmete puhul täies kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega võtta arvesse sektori eripära, mis tuleneb finantsasutuste ja turgude riskide laadist, ulatusest ja keerukusest, ärimudelitest ja tavadest ning finantsasutuste ja turgude suurusest määral, mil need tegurid on asjakohased käsitletavate normide alusel.“

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kuulub Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi. Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi peamine eesmärk on kindlustada finantssektori suhtes kohaldatavate õigusnormide nõuetekohane rakendamine, finantsstabiilsuse säilitamine, finantssüsteemi kui terviku suhtes usalduse tagamine ning finantsteenuste klientide mõjus ja piisav kaitse.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kuulub Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi. Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi peamine eesmärk on kindlustada finantssektori suhtes kohaldatavate õigusnormide nõuetekohane rakendamine, finantsstabiilsuse säilitamine, finantssüsteemi kui terviku suhtes usalduse tagamine ning finantsteenuste klientide mõjus ja piisav kaitse.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele rajaneb Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmete koostöö usaldusel ja täielikul vastastikusel austusel, tagades eelkõige asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise liikmete vahel ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele rajaneb Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmete koostöö usaldusel ja täielikul vastastikusel austusel, tagades eelkõige asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise liikmete vahel ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.“;

| c) | lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:
  „Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, hõlmavad käesoleva määruse viited järelevalvele kõigi pädevate asutuste kogu asjakohast tegevust, mis toimub artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaselt.“ |
| --- | --- |

c)

lõikesse 5 lisatakse järgmine lõik:

„Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, hõlmavad käesoleva määruse viited järelevalvele kõigi pädevate asutuste kogu asjakohast tegevust, mis toimub artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohaselt.“

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Asutuste aruandekohustus

  1.   Artikli 2 lõike 2 punktides a–d osutatud asutused annavad oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  2.   ELi toimimise lepingu artikli 226 kohaselt teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Euroopa Parlamendiga täielikku koostööd selle artikli alusel korraldatavate uurimiste puhul.


  3.   Järelevalvenõukogu võtab vastu aastaaruande Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse, sealhulgas eesistuja tööülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.


  4.   Euroopa Parlamendi taotluse korral osaleb eesistuja Euroopa Parlamendis kuulamisel, kus käsitletakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse tulemusi. Kuulamine toimub vähemalt kord aastas. Eesistuja esineb avaldusega Euroopa Parlamendi ees ning vastab selle liikmete kõikidele küsimustele iga kord, kui seda palutakse.


  5.   Kui Euroopa Parlament seda nõuab, esitab eesistuja vähemalt 15 päeva enne lõikes 4 osutatud avalduse tegemist Euroopa Parlamendile kirjaliku aruande Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse kohta.


  6.   Peale artiklites 11–18, 20 ja 33 osutatud teabe sisaldab aruanne ka Euroopa Parlamendi poolt konkreetselt nõutud asjakohast teavet.


  7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt talle esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.


  8.   Eesistuja korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe, aseesimeeste ja koordinaatoritega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid. Kõik osalejad peavad kinni ametisaladuse hoidmise nõudest.


  9.   Piiramata rahvusvahelistel foorumitel osalemisest tulenevat konfidentsiaalsuskohustust annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral Euroopa Parlamendile teada, kuidas ta panustab liidu huvide ühtsesse, ühisesse, ühetaolisesse ja tulemuslikku esindamisse neil rahvusvahelistel foorumitel.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Asutuste aruandekohustus

1.   Artikli 2 lõike 2 punktides a–d osutatud asutused annavad oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   ELi toimimise lepingu artikli 226 kohaselt teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Euroopa Parlamendiga täielikku koostööd selle artikli alusel korraldatavate uurimiste puhul.

3.   Järelevalvenõukogu võtab vastu aastaaruande Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse, sealhulgas eesistuja tööülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.

4.   Euroopa Parlamendi taotluse korral osaleb eesistuja Euroopa Parlamendis kuulamisel, kus käsitletakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse tulemusi. Kuulamine toimub vähemalt kord aastas. Eesistuja esineb avaldusega Euroopa Parlamendi ees ning vastab selle liikmete kõikidele küsimustele iga kord, kui seda palutakse.

5.   Kui Euroopa Parlament seda nõuab, esitab eesistuja vähemalt 15 päeva enne lõikes 4 osutatud avalduse tegemist Euroopa Parlamendile kirjaliku aruande Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse kohta.

6.   Peale artiklites 11–18, 20 ja 33 osutatud teabe sisaldab aruanne ka Euroopa Parlamendi poolt konkreetselt nõutud asjakohast teavet.

7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt talle esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.

8.   Eesistuja korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe, aseesimeeste ja koordinaatoritega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid. Kõik osalejad peavad kinni ametisaladuse hoidmise nõudest.

9.   Piiramata rahvusvahelistel foorumitel osalemisest tulenevat konfidentsiaalsuskohustust annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral Euroopa Parlamendile teada, kuidas ta panustab liidu huvide ühtsesse, ühisesse, ühetaolisesse ja tulemuslikku esindamisse neil rahvusvahelistel foorumitel.“

| 4) | Artikli 4 punkti 3 alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | direktiivi 2002/65/EÜ puhul asutused ja organid, kes on pädevad tagama, et investeerimisteenuseid osutavad ühingud ja oma osakuid või aktsiaid turustavad investeerimisfondid järgivad selles direktiivis sätestatud nõudeid;“. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 punkti 3 alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

direktiivi 2002/65/EÜ puhul asutused ja organid, kes on pädevad tagama, et investeerimisteenuseid osutavad ühingud ja oma osakuid või aktsiaid turustavad investeerimisfondid järgivad selles direktiivis sätestatud nõudeid;“.

| 5) | Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asukoht ei mõjuta seda, kuidas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve täidab oma ülesandeid ja kasutab oma volitusi, korraldab oma juhtimisstruktuuri või põhitegevust ega tema tegevuse põhirahastamist, võimaldades samal ajal vastavalt vajadusele kasutada liidu ametitega ühiselt selliseid administratiivseid tugiteenuseid ja ruumide haldusteenuseid, mis ei ole seotud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve põhitegevusega.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asukoht ei mõjuta seda, kuidas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve täidab oma ülesandeid ja kasutab oma volitusi, korraldab oma juhtimisstruktuuri või põhitegevust ega tema tegevuse põhirahastamist, võimaldades samal ajal vastavalt vajadusele kasutada liidu ametitega ühiselt selliseid administratiivseid tugiteenuseid ja ruumide haldusteenuseid, mis ei ole seotud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve põhitegevusega.“

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | aidata artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele tuginedes kaasa kvaliteetsete ühiste regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, eelkõige töötades välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid, suuniseid, soovitusi ja muid meetmeid, sealhulgas arvamusi;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

aidata artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele tuginedes kaasa kvaliteetsete ühiste regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, eelkõige töötades välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid, suuniseid, soovitusi ja muid meetmeid, sealhulgas arvamusi;“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | koostada korrapäraselt uuendatav liidu finantsturu osaliste järelevalve käsiraamat, milles määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid ning võetakse muu hulgas arvesse finantsturu osaliste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid ning finantsturu osaliste ja finantsturgude suurust, ning hallata seda;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

koostada korrapäraselt uuendatav liidu finantsturu osaliste järelevalve käsiraamat, milles määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid ning võetakse muu hulgas arvesse finantsturu osaliste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid ning finantsturu osaliste ja finantsturgude suurust, ning hallata seda;“;

| iii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, edendades eelkõige ühist järelevalvekultuuri, tagades artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, vältides õiguslikku arbitraaži, edendades ja jälgides järelevalve sõltumatust, vahendades ja lahendades pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi, tagades finantsturu osaliste tulemusliku ja järjepideva järelevalve, tagades järelevalvekolleegiumide ühtse toimimise ning võttes muu hulgas meetmeid eriolukordades;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, edendades eelkõige ühist järelevalvekultuuri, tagades artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, vältides õiguslikku arbitraaži, edendades ja jälgides järelevalve sõltumatust, vahendades ja lahendades pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi, tagades finantsturu osaliste tulemusliku ja järjepideva järelevalve, tagades järelevalvekolleegiumide ühtse toimimise ning võttes muu hulgas meetmeid eriolukordades;“;

| iv) | punktid e–h asendatakse järgmisega:






  „e) | korraldada ja läbi viia pädevate asutuste vastastikune eksperdihinnang, anda sellega seoses suuniseid ja soovitusi ning teha kindlaks parimad tavad, et suurendada järelevalvetulemuste sidusust; |
| --- | --- | --- |

iv)

punktid e–h asendatakse järgmisega:

„e)

korraldada ja läbi viia pädevate asutuste vastastikune eksperdihinnang, anda sellega seoses suuniseid ja soovitusi ning teha kindlaks parimad tavad, et suurendada järelevalvetulemuste sidusust;

| f) | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas kohasel juhul uuenduslike finantsteenuste arengusuundumusi ning võttes nõuetekohaselt arvesse arengutendentse, mis on seotud keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisteguritega; |
| --- | --- |

f)

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas kohasel juhul uuenduslike finantsteenuste arengusuundumusi ning võttes nõuetekohaselt arvesse arengutendentse, mis on seotud keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisteguritega;

| g) | korraldada turuanalüüse, et anda teavet Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

g)

korraldada turuanalüüse, et anda teavet Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| h) | tugevdada kohasel juhul tarbijate ja investorite kaitset, eelkõige seoses piiriüleste vajakajäämistega ja nendega seotud riske arvesse võttes;“; |
| --- | --- |

h)

tugevdada kohasel juhul tarbijate ja investorite kaitset, eelkõige seoses piiriüleste vajakajäämistega ja nendega seotud riske arvesse võttes;“;

| v) | lisatakse järgmine punkt:






  „ia) | aidata kaasa liidu ühise finantsandmete strateegia väljatöötamisele;“; |
| --- | --- | --- |

v)

lisatakse järgmine punkt:

„ia)

aidata kaasa liidu ühise finantsandmete strateegia väljatöötamisele;“;

| vi) | lisatakse järgmine punkt:






  „ka) | avaldada oma veebisaidil kõigi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohta kõik regulatiivsed tehnilised standardid, rakenduslikud tehnilised standardid, suunised, soovitused ning küsimused ja vastused, sealhulgas ülevaated käimasoleva töö seisu kohta ning regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõude vastuvõtmise planeeritava ajakava kohta, ning uuendada neid korrapäraselt.“; |
| --- | --- | --- |

vi)

lisatakse järgmine punkt:

„ka)

avaldada oma veebisaidil kõigi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide kohta kõik regulatiivsed tehnilised standardid, rakenduslikud tehnilised standardid, suunised, soovitused ning küsimused ja vastused, sealhulgas ülevaated käimasoleva töö seisu kohta ning regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõude vastuvõtmise planeeritava ajakava kohta, ning uuendada neid korrapäraselt.“;

| vii) | punkt l jäetakse välja; |
| --- | --- |

vii)

punkt l jäetakse välja;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järgmist:






  a) | kasutab täielikult talle antud volitusi; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järgmist:

a)

kasutab täielikult talle antud volitusi;

| b) | pidades nõuetekohaselt silmas finantsturu osaliste turvalisuse ja usaldatavuse tagamise eesmärki, võtab täielikult arvesse finantsturu osaliste eri liike, ärimudeleid ja suurust ja |
| --- | --- |

b)

pidades nõuetekohaselt silmas finantsturu osaliste turvalisuse ja usaldatavuse tagamise eesmärki, võtab täielikult arvesse finantsturu osaliste eri liike, ärimudeleid ja suurust ja

| c) | võtab arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, uuenduslikke ja kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist.“; |
| --- | --- |

c)

võtab arvesse tehnoloogilist innovatsiooni, uuenduslikke ja kestlikke ärimudeleid ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite lõimumist.“;

| c) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse järgmised punktid:






  „ca) | esitada soovitusi vastavalt artiklile 29a ;“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse järgmised punktid:

„ca)

esitada soovitusi vastavalt artiklile 29a ;“;

| „da) | teha hoiatusi vastavalt artikli 9 lõikele 3;“; |
| --- | --- |

„da)

teha hoiatusi vastavalt artikli 9 lõikele 3;“;

| ii) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | esitada arvamusi Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile vastavalt artiklile 16a;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

esitada arvamusi Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile vastavalt artiklile 16a;“;

| iii) | lisatakse järgmised punktid:






  „ga) | vastata küsimustele vastavalt artiklile 16b; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised punktid:

„ga)

vastata küsimustele vastavalt artiklile 16b;

| gb) | võtta meetmeid vastavalt artiklile 9a;“; |
| --- | --- |

gb)

võtta meetmeid vastavalt artiklile 9a;“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja lõikes 2 osutatud volituste kasutamisel tegutseb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve õigusraamistikule tuginedes ja selle piires ning pöörab tähelepanu proportsionaalsuse ja parema õigusloome põhimõtetele, kui see on kohane, sealhulgas kooskõlas käesoleva määrusega tehtud tasuvusanalüüsi tulemustele.
  Artiklites 10, 15, 16 ja 16a osutatud avalikud arutelud tuleb korraldada võimalikult laiapõhiselt, et tagada kõigi huvitatud isikute kaasamine, ning sidusrühmadele tuleb anda vastamiseks mõistlik aeg. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab sidusrühmadelt saadud tagasiside kokkuvõtte ja ülevaate selle kohta, kuidas arutelu käigus kogutud teavet ja seisukohti regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudes ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõudes kasutati.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja lõikes 2 osutatud volituste kasutamisel tegutseb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve õigusraamistikule tuginedes ja selle piires ning pöörab tähelepanu proportsionaalsuse ja parema õigusloome põhimõtetele, kui see on kohane, sealhulgas kooskõlas käesoleva määrusega tehtud tasuvusanalüüsi tulemustele.

Artiklites 10, 15, 16 ja 16a osutatud avalikud arutelud tuleb korraldada võimalikult laiapõhiselt, et tagada kõigi huvitatud isikute kaasamine, ning sidusrühmadele tuleb anda vastamiseks mõistlik aeg. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab sidusrühmadelt saadud tagasiside kokkuvõtte ja ülevaate selle kohta, kuidas arutelu käigus kogutud teavet ja seisukohti regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudes ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõudes kasutati.“

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kogub ja analüüsib teavet tarbimissuundumuste kohta, nagu jaefinantsteenuste ja -toodete kulude ja tasude muutumine liikmesriikides, ja koostab vastavaid aruandeid;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kogub ja analüüsib teavet tarbimissuundumuste kohta, nagu jaefinantsteenuste ja -toodete kulude ja tasude muutumine liikmesriikides, ja koostab vastavaid aruandeid;“;

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „aa) | koostab põhjalikke temaatilisi ülevaateid turukäitumise kohta, mis loovad ühist arusaama turgude tavadest, et teha kindlaks võimalikud probleemid ja analüüsida nende mõju; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„aa)

koostab põhjalikke temaatilisi ülevaateid turukäitumise kohta, mis loovad ühist arusaama turgude tavadest, et teha kindlaks võimalikud probleemid ja analüüsida nende mõju;

| ab) | töötab välja jaesektori riskinäitajad, et teha aegsasti kindlaks tarbijale ja investorile tekitatava võimaliku kahju põhjused;“; |
| --- | --- |

ab)

töötab välja jaesektori riskinäitajad, et teha aegsasti kindlaks tarbijale ja investorile tekitatava võimaliku kahju põhjused;“;

| iii) | lisatakse järgmised punktid:






  „e) | aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele siseturul, kus tarbijatel ja muudel finantsteenuste kasutajatel on õiglane juurdepääs finantsteenustele ja toodetele; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised punktid:

„e)

aitab kaasa võrdsete võimaluste loomisele siseturul, kus tarbijatel ja muudel finantsteenuste kasutajatel on õiglane juurdepääs finantsteenustele ja toodetele;

| f) | koordineerib pädevate asutuste kontrollostude tegemist, kui see on kohaldatav.“; |
| --- | --- |

f)

koordineerib pädevate asutuste kontrollostude tegemist, kui see on kohaldatav.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude tugevdamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtsustamiseks ja tõhusamaks muutmiseks.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib uusi ja olemasolevaid finantstegevuse liike ning võib võtta vastu suuniseid ja soovitusi turgude tugevdamiseks ja turvalisemaks muutmiseks ning reguleerimis- ja järelevalvetavade ühtsustamiseks ja tõhusamaks muutmiseks.“;

| c) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve moodustab oma lahutamatu osana tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjakohaste pädevate asutuste ja tarbijakaitse eest vastutavate asutuste esindajaid, et tugevdada tarbijakaitset, luua uue või uuendusliku finantstegevuste reguleerimise ja järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning nõustada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*44) asutatud Euroopa Andmekaitsenõukoguga, et vältida dubleerimist, vastuolusid ja õiguskindlusetust andmekaitse valdkonnas. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib komitee koosseisu vaatlejatena kutsuda ka riiklikud andmekaitseasutused.


  5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ajutiselt keelata teatavate finantstoodete, -instrumentide või -tegevuste turustamise, levitamise või müügi või seda piirata, kui need võivad põhjustada klientidele või tarbijatele märkimisväärset rahalist kahju või ohustavad finantsturgude korrapärast toimimist ja usaldusväärsust või liidu kogu finantssüsteemi või selle mõne osa stabiilsust artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides täpsustatud juhtudel ja tingimustel, või vajaduse korral eriolukorras kooskõlas artikliga 18 ja selles sätestatud tingimustel.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab esimeses lõigus osutatud otsuse läbi sobiva aja järel, ent vähemalt kord iga kuue kuu jooksul. Kui seda on vähemalt kaks korda järjest uuendatud ja kui on tehtud nõuetekohane analüüs kliendile või tarbijale tekkiva mõju hindamiseks, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha otsuse keelu iga-aastase uuendamise kohta.
  Liikmesriik võib taotleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt otsuse läbivaatamist. Sellisel juhul otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras, kas otsus jääb kehtima.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ka hinnata teatavat liiki finantstegevuse või tava keelustamise või piiramise vajadust ning vajaduse korral teavitada sellest komisjoni ja pädevaid asutusi, et hõlbustada sellise keelu või piirangu vastuvõtmist.


  (*44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve moodustab oma lahutamatu osana tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee, mis koondab kõiki asjakohaste pädevate asutuste ja tarbijakaitse eest vastutavate asutuste esindajaid, et tugevdada tarbijakaitset, luua uue või uuendusliku finantstegevuste reguleerimise ja järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning nõustada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teabe edastamisel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*44) asutatud Euroopa Andmekaitsenõukoguga, et vältida dubleerimist, vastuolusid ja õiguskindlusetust andmekaitse valdkonnas. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib komitee koosseisu vaatlejatena kutsuda ka riiklikud andmekaitseasutused.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ajutiselt keelata teatavate finantstoodete, -instrumentide või -tegevuste turustamise, levitamise või müügi või seda piirata, kui need võivad põhjustada klientidele või tarbijatele märkimisväärset rahalist kahju või ohustavad finantsturgude korrapärast toimimist ja usaldusväärsust või liidu kogu finantssüsteemi või selle mõne osa stabiilsust artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides täpsustatud juhtudel ja tingimustel, või vajaduse korral eriolukorras kooskõlas artikliga 18 ja selles sätestatud tingimustel.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab esimeses lõigus osutatud otsuse läbi sobiva aja järel, ent vähemalt kord iga kuue kuu jooksul. Kui seda on vähemalt kaks korda järjest uuendatud ja kui on tehtud nõuetekohane analüüs kliendile või tarbijale tekkiva mõju hindamiseks, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha otsuse keelu iga-aastase uuendamise kohta.

Liikmesriik võib taotleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt otsuse läbivaatamist. Sellisel juhul otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras, kas otsus jääb kehtima.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib ka hinnata teatavat liiki finantstegevuse või tava keelustamise või piiramise vajadust ning vajaduse korral teavitada sellest komisjoni ja pädevaid asutusi, et hõlbustada sellise keelu või piirangu vastuvõtmist.

(*44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“
  "

*44

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 9a
  Meetmetest loobumise kiri

  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmeid ainult erandolukorras, kui tema hinnangul võib artikli 1 lõikes 2 osutatud mõne seadusandliku akti või neil seadusandlikel aktidel põhinevate delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide kohaldamine põhjustada märkimisväärseid probleeme ühel järgmistest põhjustest:






  a) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hinnangul võivad selle õigusakti sätted olla otseselt vastuolus mõne teise asjassepuutuva õigusaktiga; |
| --- | --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9a

Meetmetest loobumise kiri

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmeid ainult erandolukorras, kui tema hinnangul võib artikli 1 lõikes 2 osutatud mõne seadusandliku akti või neil seadusandlikel aktidel põhinevate delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide kohaldamine põhjustada märkimisväärseid probleeme ühel järgmistest põhjustest:

a)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hinnangul võivad selle õigusakti sätted olla otseselt vastuolus mõne teise asjassepuutuva õigusaktiga;

| b) | kui õigusakti puhul on tegemist artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandliku aktiga ning seda täiendava või täpsustava delegeeritud õigusakti või rakendusakti puudumine võiks põhjustada põhjendatud kahtlusi seadusandlikust aktist või selle nõuetele vastavast kohaldamisest tekkivate õiguslike tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

b)

kui õigusakti puhul on tegemist artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandliku aktiga ning seda täiendava või täpsustava delegeeritud õigusakti või rakendusakti puudumine võiks põhjustada põhjendatud kahtlusi seadusandlikust aktist või selle nõuetele vastavast kohaldamisest tekkivate õiguslike tagajärgede kohta;

| c) | kui artiklis 16 osutatud suuniste ja soovituste puudumine võiks tekitada praktilisi probleeme asjassepuutuva seadusandliku akti kohaldamisel. |
| --- | --- |

c)

kui artiklis 16 osutatud suuniste ja soovituste puudumine võiks tekitada praktilisi probleeme asjassepuutuva seadusandliku akti kohaldamisel.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pädevatele asutustele ja komisjonile kirjalikult üksikasjaliku ülevaate tema hinnangul täheldatavatest probleemidest.

Lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve komisjonile arvamuse uue seadusandliku akti ettepanekuna või uue delegeeritud õigusakti või rakendusakti ettepanekuna sobivaks peetava meetme kohta ning selle kohta, kui kiireloomuline probleem Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hinnangul on. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab oma arvamuse.

Käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud juhul hindab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimalikult kiiresti vajadust võtta vastu asjakohaseid suuniseid või soovitusi vastavalt artiklile 16.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb viivitamata, eelkõige et vältida võimaluse korral lõikes 1 osutatud probleeme.

3.   Kui see on lõikes 1 osutatud juhtudel vajalik ning kuni lõikes 2 osutatud korras uute meetmete vastuvõtmise ja kohaldamiseni esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamused lõikes 1 osutatud õigusaktide konkreetsete sätete kohta, et edendada järjepidevaid, tõhusaid ja tulemuslikke järelevalve- ja täitmise tagamise tavasid ning liidu õiguse ühist, ühtset ja järjepidevat kohaldamist.

4.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on eelkõige pädevatelt asutustelt laekunud teabe alusel seisukohal, et artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikud aktid või neil seadusandlikel aktidel põhinevad delegeeritud õigusaktid või rakendusaktid tekitavad märkimisväärseid probleeme, mis on seotud turu usalduse, klientide ja investorite kaitse, finants- või toorme- ja kaubaturgude korrakohane toimimise ja usaldusväärsuse või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusega, siis esitab ta viivitamata pädevatele asutustele ja komisjonile kirjalikult üksikasjaliku ülevaate tema hinnangul täheldatavatest probleemidest. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib esitada komisjonile arvamuse uue seadusandliku akti ettepaneku või uue delegeeritud õigusakti või rakendusakti ettepanekuna sobivaks peetava meetme kohta ning selle kohta, kui kiireloomuline probleem Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hinnangul on. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab oma arvamuse.“

| 9) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile delegeerinud õiguse võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 delegeeritud õigusaktiga vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid järjepideva ühtlustamise tagamiseks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile delegeerinud õiguse võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 delegeeritud õigusaktiga vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid järjepideva ühtlustamise tagamiseks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“;

| ii) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.“; |
| --- | --- |

ii)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.“;

| iii) | neljas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

iii)

neljas lõik jäetakse välja;

| iv) | viies ja kuues lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon otsustab regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.
  Kui komisjon kavatseb regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele koos selgitusega, miks ta seda vastu ei võta, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib kuue nädala jooksul regulatiivse tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

iv)

viies ja kuues lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon otsustab regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon regulatiivse tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.

Kui komisjon kavatseb regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta regulatiivse tehnilise standardi eelnõu tagasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele koos selgitusega, miks ta seda vastu ei võta, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib kuue nädala jooksul regulatiivse tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei ole esitanud regulatiivse tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei ole esitanud regulatiivse tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“;

| c) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon korraldab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult .“; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon korraldab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult .“;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Regulatiivsed tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „regulatiivne tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Regulatiivsed tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „regulatiivne tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“

| 10) | Artikli 13 lõike 1 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Artikli 13 lõike 1 teine lõik jäetakse välja.

| 11) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile andnud rakendamisvolituse võtta ELi toimimise lepingu artikli 291 kohase rakendusaktiga vastu rakenduslikke tehnilisi standardeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu. Rakenduslikud tehnilised standardid on tehnilised, need ei hõlma strateegilisi otsuseid või poliitilisi valikuid ning nende eesmärk on määrata kindlaks kõnealuste seadusandlike aktide rakendamise tingimused. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab need tehnilised standardid samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Enne rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.
  Komisjon otsustab rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.
  Kui komisjon kavatseb rakendusliku tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta selle tagasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele koos selgitustega, miks ta seda vastu ei võta, või kui see on asjakohane, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib kuue nädala jooksul rakendusliku tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei esita neljandas lõigus osutatud kuuenädalase tähtaja jooksul muudetud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu või esitab standardi eelnõu, mida ei ole muudetud vastavalt komisjoni muudatusettepanekutele, võib komisjon võtta rakendusliku tehnilise standardi vastu selliste muudatustega, mida ta peab asjakohaseks, või selle tagasi lükata.
  Komisjon ei tohi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt koostatud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu sisu muuta ilma seda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega käesolevas artiklis sätestatud korras eelnevalt kooskõlastamata.


  2.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei esita rakendusliku tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjonile andnud rakendamisvolituse võtta ELi toimimise lepingu artikli 291 kohase rakendusaktiga vastu rakenduslikke tehnilisi standardeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides konkreetselt sätestatud valdkondades, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu. Rakenduslikud tehnilised standardid on tehnilised, need ei hõlma strateegilisi otsuseid või poliitilisi valikuid ning nende eesmärk on määrata kindlaks kõnealuste seadusandlike aktide rakendamise tingimused. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile vastuvõtmiseks. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab need tehnilised standardid samal ajal teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Enne rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist komisjonile korraldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades väga ebaproportsionaalne. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve küsib nõu ka artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.

Komisjon otsustab rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastuvõtmise kolme kuu jooksul pärast selle kättesaamist. Komisjon võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu piisavalt aegsasti, kui otsust pole võimalik vastu võtta kolme kuu jooksul. Kui see on liidu huvides, võib komisjon rakendusliku tehnilise standardi eelnõu vastu võtta üksnes osaliselt või muudatustega.

Kui komisjon kavatseb rakendusliku tehnilise standardi eelnõu tagasi lükata või võtta selle vastu osaliselt või muudatustega, saadab ta selle tagasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele koos selgitustega, miks ta seda vastu ei võta, või kui see on asjakohane, selgitades oma muudatusettepanekuid. Komisjon saadab kirja koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib kuue nädala jooksul rakendusliku tehnilise standardi eelnõu komisjoni muudatusettepanekute alusel muuta ning esitada selle ametliku arvamuse vormis uuesti komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saadab oma ametliku arvamuse koopia Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei esita neljandas lõigus osutatud kuuenädalase tähtaja jooksul muudetud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu või esitab standardi eelnõu, mida ei ole muudetud vastavalt komisjoni muudatusettepanekutele, võib komisjon võtta rakendusliku tehnilise standardi vastu selliste muudatustega, mida ta peab asjakohaseks, või selle tagasi lükata.

Komisjon ei tohi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt koostatud rakendusliku tehnilise standardi eelnõu sisu muuta ilma seda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega käesolevas artiklis sätestatud korras eelnevalt kooskõlastamata.

2.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei esita rakendusliku tehnilise standardi eelnõu artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud tähtpäevaks, võib komisjon määrata eelnõu esitamiseks uue tähtpäeva. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni aegsasti, kui ta ei saa uuest tähtpäevast kinni pidada.“;

| b) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon korraldab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon korraldab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avaliku arutelu ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste arutelude ja analüüside korraldamine on asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades ebaproportsionaalne. Komisjon küsib nõu ka artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Rakenduslikud tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „rakenduslik tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Rakenduslikud tehnilised standardid võetakse vastu määruse või otsusega. Kõnealuste määruste või otsuste pealkirja lisatakse sõnad „rakenduslik tehniline standard”. Need standardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustuvad neis sätestatud kuupäeval.“

| 12) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade kehtestamiseks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning liidu õiguse ühetaolise ja järjepideva kohaldamise tagamiseks esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõigile pädevatele asutustele või kõigile finantsturu osalistele suuniseid ning esitab ühele või mitmele pädevale asutusele või ühele või mitmele finantsturu osalisele soovitusi.
  Suunised ja soovitused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või käesoleva artikli volitusnormiga.


  2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldab kohasel juhul esitatavate suuniste ja soovituste avaliku arutelu ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituse kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei korralda avalikku arutelu või ei küsi väärtpaberituru sidusrühmade kogult nõu, siis ta põhjendab seda.“; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade kehtestamiseks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis ning liidu õiguse ühetaolise ja järjepideva kohaldamise tagamiseks esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõigile pädevatele asutustele või kõigile finantsturu osalistele suuniseid ning esitab ühele või mitmele pädevale asutusele või ühele või mitmele finantsturu osalisele soovitusi.

Suunised ja soovitused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või käesoleva artikli volitusnormiga.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldab kohasel juhul esitatavate suuniste ja soovituste avaliku arutelu ning analüüsib selliste suuniste ja soovituste esitamisega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed suuniste või soovituse kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohasel juhul nõu artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei korralda avalikku arutelu või ei küsi väärtpaberituru sidusrühmade kogult nõu, siis ta põhjendab seda.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Suunistes ja soovitustes ei piirduta pelgalt seadusandlike aktide osadele viitamise või nende uuesti esitamisega. Enne uue suunise või soovituse koostamist vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve dubleerimise vältimiseks kõigepealt üle olemasolevad suunised ja soovitused.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Suunistes ja soovitustes ei piirduta pelgalt seadusandlike aktide osadele viitamise või nende uuesti esitamisega. Enne uue suunise või soovituse koostamist vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve dubleerimise vältimiseks kõigepealt üle olemasolevad suunised ja soovitused.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandes Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni välja antud suunistest ja soovitustest.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandes Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni välja antud suunistest ja soovitustest.“

| 13) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 16a
  Arvamused

  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kõigis tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.


  2.   Lõikes 1 nimetatud taotlus võib hõlmata avalikku arutelu või tehnilist analüüsi.


  3.   Seoses direktiivi 2014/65/EL kohaldamisalasse kuuluvate ühinemiste ja omandamistega seotud usaldusväärsuse hindamisega, mis kõnealuse direktiivi kohaselt eeldavad vähemalt kahe liikmesriigi pädevate asutuste vastastikusi konsultatsioone, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitada ja avaldada arvamuse, mis käsitleb usaldusväärsuse hindamist, välja arvatud direktiivi 2014/65/EL artikli 13 lõike 1 punktis e sätestatud kriteeriumidega seoses. Arvamus esitatakse viivitamata ja igal juhul enne hindamisperioodi lõppu vastavalt direktiivile 2014/65/EL.


  4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel anda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile tehnilist nõu valdkondades, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides.



  Artikkel 16b
  Küsimused ja vastused

  1.   Piiramata käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist võib iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas pädev asutus ning liidu institutsioon ja asutus, esitada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kõigis liidu ametlikes keeltes küsimusi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või seonduvate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ning nimetatud seadusandlike aktide alusel esitatud suuniste ja soovituste sätete tegeliku kohaldamise või rakendamise kohta.
  Enne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele küsimuse esitamist hindavad finantsturu osalised, kas see küsimus tuleks esmalt esitada oma pädevale asutusele.
  Enne lubatavatele küsimustele vastuste avaldamist võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve paluda käesolevas lõikes osutatud füüsilisel või juriidilisel isikul küsimust selgitada.


  2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastused lõikes 1 osutatud küsimustele ei ole siduvad. Vastused esitatakse vähemalt keeles, milles küsimus esitati.


  3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loob oma veebisaidil sellise veebipõhise rakenduse ja haldab seda, mille abil saab esitada küsimusi ning aegsasti avaldada kõik laekunud küsimused ja kõik lõike 1 kohastele lubatavatele küsimustele antud vastused, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine on vastuolus nende isikute õigustatud huvidega või ohustaks finantssüsteemi stabiilsust. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lükata tagasi küsimused, millele ta ei kavatse vastata. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil kahe kuu jooksul vastamata jäetud küsimused.


  4.   Kolm hääleõiguslikku järelevalvenõukogu liiget võivad taotleda, et järelevalvenõukogu otsustaks artikli 44 kohaselt, kas käsitleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lubatavate küsimuste teemat artikli 16 kohastes suunistes, küsida nõu artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogult, vaadata küsimused ja vastused sobivate ajavahemike järel läbi, korraldada avalikke arutelusid või analüüsida võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu. Sellised arutelud ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed asjaomaste küsimuste ja vastuste projekti ulatuse, olemuse ja mõjuga või küsimuse kiireloomulisusega. Artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogu kaasamisel kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustust.


  5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab komisjonile küsimused, mille puhul tuleb tõlgendada liidu õigust. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab komisjoni esitatud vastused.“ |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 16a

Arvamused

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi kõigis tema pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.

2.   Lõikes 1 nimetatud taotlus võib hõlmata avalikku arutelu või tehnilist analüüsi.

3.   Seoses direktiivi 2014/65/EL kohaldamisalasse kuuluvate ühinemiste ja omandamistega seotud usaldusväärsuse hindamisega, mis kõnealuse direktiivi kohaselt eeldavad vähemalt kahe liikmesriigi pädevate asutuste vastastikusi konsultatsioone, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitada ja avaldada arvamuse, mis käsitleb usaldusväärsuse hindamist, välja arvatud direktiivi 2014/65/EL artikli 13 lõike 1 punktis e sätestatud kriteeriumidega seoses. Arvamus esitatakse viivitamata ja igal juhul enne hindamisperioodi lõppu vastavalt direktiivile 2014/65/EL.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel anda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile tehnilist nõu valdkondades, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides.

Artikkel 16b

Küsimused ja vastused

1.   Piiramata käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist võib iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas pädev asutus ning liidu institutsioon ja asutus, esitada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kõigis liidu ametlikes keeltes küsimusi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide või seonduvate delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ning nimetatud seadusandlike aktide alusel esitatud suuniste ja soovituste sätete tegeliku kohaldamise või rakendamise kohta.

Enne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele küsimuse esitamist hindavad finantsturu osalised, kas see küsimus tuleks esmalt esitada oma pädevale asutusele.

Enne lubatavatele küsimustele vastuste avaldamist võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve paluda käesolevas lõikes osutatud füüsilisel või juriidilisel isikul küsimust selgitada.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastused lõikes 1 osutatud küsimustele ei ole siduvad. Vastused esitatakse vähemalt keeles, milles küsimus esitati.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loob oma veebisaidil sellise veebipõhise rakenduse ja haldab seda, mille abil saab esitada küsimusi ning aegsasti avaldada kõik laekunud küsimused ja kõik lõike 1 kohastele lubatavatele küsimustele antud vastused, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine on vastuolus nende isikute õigustatud huvidega või ohustaks finantssüsteemi stabiilsust. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lükata tagasi küsimused, millele ta ei kavatse vastata. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil kahe kuu jooksul vastamata jäetud küsimused.

4.   Kolm hääleõiguslikku järelevalvenõukogu liiget võivad taotleda, et järelevalvenõukogu otsustaks artikli 44 kohaselt, kas käsitleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lubatavate küsimuste teemat artikli 16 kohastes suunistes, küsida nõu artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogult, vaadata küsimused ja vastused sobivate ajavahemike järel läbi, korraldada avalikke arutelusid või analüüsida võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu. Sellised arutelud ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed asjaomaste küsimuste ja vastuste projekti ulatuse, olemuse ja mõjuga või küsimuse kiireloomulisusega. Artiklis 37 osutatud sidusrühmade kogu kaasamisel kohaldatakse konfidentsiaalsuskohustust.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab komisjonile küsimused, mille puhul tuleb tõlgendada liidu õigust. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab komisjoni esitatud vastused.“

| 14) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastab ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni või väärtpaberituru sidusrühmade kogu esitatud taotlusele või omal algatusel, sealhulgas juhul, kui see põhineb füüsiliselt või juriidiliselt isikult saadud hästi põhjendatud teabel, pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist sellele taotlusele ja kirjeldab, kuidas ta kavatseb juhtumi lahendada, ning kohasel juhul korral liidu õiguse väidetavat rikkumist või kohaldamata jätmist.“; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastab ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni või väärtpaberituru sidusrühmade kogu esitatud taotlusele või omal algatusel, sealhulgas juhul, kui see põhineb füüsiliselt või juriidiliselt isikult saadud hästi põhjendatud teabel, pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist sellele taotlusele ja kirjeldab, kuidas ta kavatseb juhtumi lahendada, ning kohasel juhul korral liidu õiguse väidetavat rikkumist või kohaldamata jätmist.“;

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud volitusi, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitada pärast asjaomase pädeva asutusega konsulteerimist nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse muudele pädevatele asutustele, kui asjaomasele pädevale asutusele esitatud teabenõuet peetakse või see on osutunud ebapiisavaks, et saada teavet, mis on vajalik liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.
  Sellise teabenõude saajad esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

„Ilma et see piiraks artiklis 35 sätestatud volitusi, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitada pärast asjaomase pädeva asutusega konsulteerimist nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse muudele pädevatele asutustele, kui asjaomasele pädevale asutusele esitatud teabenõuet peetakse või see on osutunud ebapiisavaks, et saada teavet, mis on vajalik liidu õiguse väidetava rikkumise või kohaldamata jätmise uurimiseks.

Sellise teabenõude saajad esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele põhjendamatu viivituseta selge, täpse ja täieliku teabe.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Piiramata käesolevast määrusest tekkivate volituste kohaldamist ja enne lõikes 3 osutatud soovituse esitamist suhtleb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, kui ta peab seda liidu õiguse rikkumise kõrvaldamise seisukohast sobilikuks, asjaomase pädeva asutusega, et jõuda kokkuleppele meetmete asjus, mis on vajalikud, et pädev asutus järgiks liidu õigust.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Piiramata käesolevast määrusest tekkivate volituste kohaldamist ja enne lõikes 3 osutatud soovituse esitamist suhtleb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, kui ta peab seda liidu õiguse rikkumise kõrvaldamise seisukohast sobilikuks, asjaomase pädeva asutusega, et jõuda kokkuleppele meetmete asjus, mis on vajalikud, et pädev asutus järgiks liidu õigust.“;

| c) | lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui pädev asutus ei järgi käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ametlikku arvamust kõnealuses lõikes kindlaks määratud tähtaja jooksul ja kui tuleb aegsasti võtta meetmeid liidu õiguse järgimise tagamiseks, et säilitada või taastada võrdsed konkurentsitingimused turul või tagada finantssüsteemi nõuetekohane toimimine ja terviklikkus, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta juhul, kui käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded on vahetult kohaldatavad finantsturu osalise suhtes, vastu finantsturu osalisele adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus peab olema kooskõlas komisjoni lõike 4 kohase ametliku arvamusega.


  7.   Lõike 6 kohaselt vastu võetud otsused on pädeva asutuse varem samas küsimuses vastu võetud muu otsuse suhtes ülimuslikud.
  Meetmete puhul, mida pädev asutus võtab seoses küsimustega, mille kohta on esitatud lõike 4 kohane ametlik arvamus või tehtud lõike 6 kohane otsus, peavad pädevad asutused vastavalt järgima ametlikku arvamust või otsust.“ |
| --- | --- |

c)

lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui pädev asutus ei järgi käesoleva artikli lõikes 4 osutatud ametlikku arvamust kõnealuses lõikes kindlaks määratud tähtaja jooksul ja kui tuleb aegsasti võtta meetmeid liidu õiguse järgimise tagamiseks, et säilitada või taastada võrdsed konkurentsitingimused turul või tagada finantssüsteemi nõuetekohane toimimine ja terviklikkus, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta juhul, kui käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide asjakohased nõuded on vahetult kohaldatavad finantsturu osalise suhtes, vastu finantsturu osalisele adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus peab olema kooskõlas komisjoni lõike 4 kohase ametliku arvamusega.

7.   Lõike 6 kohaselt vastu võetud otsused on pädeva asutuse varem samas küsimuses vastu võetud muu otsuse suhtes ülimuslikud.

Meetmete puhul, mida pädev asutus võtab seoses küsimustega, mille kohta on esitatud lõike 4 kohane ametlik arvamus või tehtud lõike 6 kohane otsus, peavad pädevad asutused vastavalt järgima ametlikku arvamust või otsust.“

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 17a
  Teatajate kaitse

  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on spetsiaalsed teatamiskanalid teabe vastuvõtmiseks ja töötlemiseks liidu õiguse tegelikust või võimalikust rikkumisest, õigusnormide kuritarvitamisest või kohaldamata jätmisest teatavatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt.


  2.   Füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kasutavad spetsiaalseid teatamiskanaleid, kaitstakse survemeetmete eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937 (*45), kui see on asjakohane.


  3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagab, et kogu teavet saab esitada anonüümselt või konfidentsiaalselt ja turvaliselt. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et esitatud teave sisaldab tõendeid või märkimisväärseid viiteid oluliste rikkumiste kohta, annab ta rikkumisest teatavale isikule tagasisidet.



  (*45)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“
  " |
| --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

Teatajate kaitse

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on spetsiaalsed teatamiskanalid teabe vastuvõtmiseks ja töötlemiseks liidu õiguse tegelikust või võimalikust rikkumisest, õigusnormide kuritarvitamisest või kohaldamata jätmisest teatavatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt.

2.   Füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes kasutavad spetsiaalseid teatamiskanaleid, kaitstakse survemeetmete eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/1937 (*45), kui see on asjakohane.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagab, et kogu teavet saab esitada anonüümselt või konfidentsiaalselt ja turvaliselt. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et esitatud teave sisaldab tõendeid või märkimisväärseid viiteid oluliste rikkumiste kohta, annab ta rikkumisest teatavale isikule tagasisidet.

(*45)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“
  "

*45

| 16) | Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui nõukogu võtab vastu käesoleva artikli lõike 2 kohase otsuse, ning erandjuhtudel, kui on vaja pädevate asutuste koordineeritud meetmeid, et reageerida ebasoodsale arengule, mis võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust või kliendi- ja investorite kaitset, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha üksikotsuse, millega nõuab pädevatelt asutustelt kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega vajalike meetmete võtmist sellise arenguga tegelemiseks, tagades, et finantsturu osalised ja pädevad asutused täidavad kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud nõudeid.“ |
| --- | --- |

16)

Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui nõukogu võtab vastu käesoleva artikli lõike 2 kohase otsuse, ning erandjuhtudel, kui on vaja pädevate asutuste koordineeritud meetmeid, et reageerida ebasoodsale arengule, mis võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust või kliendi- ja investorite kaitset, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha üksikotsuse, millega nõuab pädevatelt asutustelt kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega vajalike meetmete võtmist sellise arenguga tegelemiseks, tagades, et finantsturu osalised ja pädevad asutused täidavad kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud nõudeid.“

| 17) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides kindlaks määratud juhtudel ning ilma, et see piiraks artiklis 17 sätestatud õigusi, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aidata pädevatel asutustel jõuda käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras kokkuleppele järgmistel asjaoludel:






  a) | ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotluse korral, kui pädev asutus ei nõustu teise pädeva asutuse meetme või kavandatud meetme menetluse või sisuga või sellega, et meedet ei võeta; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides kindlaks määratud juhtudel ning ilma, et see piiraks artiklis 17 sätestatud õigusi, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aidata pädevatel asutustel jõuda käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras kokkuleppele järgmistel asjaoludel:

a)

ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotluse korral, kui pädev asutus ei nõustu teise pädeva asutuse meetme või kavandatud meetme menetluse või sisuga või sellega, et meedet ei võeta;

| b) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on ette nähtud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib aidata omal algatusel, kui objektiivsetel põhjustel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel. |
| --- | --- |

b)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on ette nähtud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib aidata omal algatusel, kui objektiivsetel põhjustel on kindlaks tehtud, et pädevad asutused on eriarvamusel.

Juhtudel, mil artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega on ette nähtud, et pädevad asutused peavad tegema ühisotsuse, ning kui nende seadusandlike aktide kohaselt võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aidata omal algatusel asjaomastel pädevatel asutustel jõuda kokkuleppele käesoleva artikli lõigetes 2–4 sätestatud korras, eeldatakse erimeelsuste olemasolu juhul, kui kõnealused asutused ei suuda teha ühisotsust kõnealustes seadusandlikes aktides sätestatud tähtajaks.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „1a.   Pädevad asutused teavitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata sellest, et kokkuleppele ei ole jõutud, järgmistel juhtudel:






  a) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on sätestatud tähtaeg pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:






  i) | tähtaeg on möödunud või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„1a.   Pädevad asutused teavitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata sellest, et kokkuleppele ei ole jõutud, järgmistel juhtudel:

a)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides on sätestatud tähtaeg pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:

i)

tähtaeg on möödunud või

| ii) | vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused;

| b) | kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega ei ole ette nähtud tähtaega pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:






  i) | vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused, või |
| --- | --- | --- |

b)

kui artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega ei ole ette nähtud tähtaega pädevate asutuste vahel kokkuleppele jõudmiseks ja toimub üks järgmistest:

i)

vähemalt kaks asjaomast pädevat asutust järeldavad objektiivsetel põhjustel, et on olemas erimeelsused, või

| ii) | möödunud on kaks kuud sellest, kui pädev asutus sai teiselt päevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid, et järgida kõnealuseid seadusandlikke akte, ja taotluse saanud asutus ei ole veel võtnud vastu otsust, mis kõnealust taotlust rahuldaks. |
| --- | --- |

ii)

möödunud on kaks kuud sellest, kui pädev asutus sai teiselt päevalt asutuselt taotluse võtta teatavaid meetmeid, et järgida kõnealuseid seadusandlikke akte, ja taotluse saanud asutus ei ole veel võtnud vastu otsust, mis kõnealust taotlust rahuldaks.

1b.   Eesistuja hindab, kas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks tegutsema vastavalt lõikele 1. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sekkub omal algatusel, teavitab ta asjaomast pädevat asutust oma otsusest sekkuda.

Oodates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsust, mis tehakse artikli 44 lõikes 4 sätestatud korras, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused juhtudel, mil artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega on ette nähtud ühisotsuse tegemine, oma individuaalsete otsuste tegemise edasi. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab tegutseda, lükkavad kõik ühisotsusega seotud pädevad asutused oma otsuste tegemise edasi, kuni käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus on lõpule viidud.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et asi lahendada ja tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega võib ette näha, et pädevad asutused peavad tühistama juba vastu võetud otsuse või muutma seda või kasutama oma volitusi, mis neile on liidu õigusega antud.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks ei ole asjaomased pädevad asutused jõudnud kokkuleppele, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et asi lahendada ja tagada kooskõla liidu õigusega. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus on asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduv. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega võib ette näha, et pädevad asutused peavad tühistama juba vastu võetud otsuse või muutma seda või kasutama oma volitusi, mis neile on liidu õigusega antud.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohaste menetluste lõpetamisest ja vajaduse korral oma lõike 3 alusel tehtud otsusest.“; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab asjaomaseid pädevaid asutusi lõigete 2 ja 3 kohaste menetluste lõpetamisest ja vajaduse korral oma lõike 3 alusel tehtud otsusest.“;

| e) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantsturu osaline täidaks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega tema suhtes vahetult kohalduvaid nõudeid, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu finantsturu osalisele adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui pädev asutus ei järgi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsust ja seetõttu ei suuda tagada, et finantsturu osaline täidaks käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega tema suhtes vahetult kohalduvaid nõudeid, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi, võtta vastu finantsturu osalisele adresseeritava üksikotsuse, millega nõutakse kõigi meetmete võtmist, mis on vajalikud liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas konkreetse tegevuse lõpetamist.“

| 18) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edendab ja jälgib oma volituste piires artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega loodud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Eesmärgiga lähendada parimaid järelevalvetavasid edendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ühiseid järelevalvekavasid ja ühiskontrolle ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajatel on järelevalvekolleegiumides täielik osalemisõigus, mistõttu nad võivad osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, osaledes muu hulgas kohapealsetes kontrollides, mida korraldavad ühiselt kaks või enam pädevat asutust.“; |
| --- | --- | --- |

18)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edendab ja jälgib oma volituste piires artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega loodud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Eesmärgiga lähendada parimaid järelevalvetavasid edendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ühiseid järelevalvekavasid ja ühiskontrolle ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajatel on järelevalvekolleegiumides täielik osalemisõigus, mistõttu nad võivad osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, osaledes muu hulgas kohapealsetes kontrollides, mida korraldavad ühiselt kaks või enam pädevat asutust.“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab juhtrolli piiriüleste finantsasutuste järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva toimimise tagamisel kogu liidus, võttes arvesse artiklis 23 osutatud finantsturu osalistega seotud süsteemset riski, ning kutsub vajaduse korral kokku järelevalvekolleegiumi koosoleku.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab juhtrolli piiriüleste finantsasutuste järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva toimimise tagamisel kogu liidus, võttes arvesse artiklis 23 osutatud finantsturu osalistega seotud süsteemset riski, ning kutsub vajaduse korral kokku järelevalvekolleegiumi koosoleku.“;

| ii) | kolmandas lõigus asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | algatada ja koordineerida kogu liitu hõlmavaid stressiteste kooskõlas artikliga 32, et hinnata finantsturu osaliste võimet kohaneda eelkõige artiklis 23 osutatud finantsturu osalistega seotud süsteemsete riskidega ja ebasoodsate turusuundumustega, ning hinnata süsteemse riski võimalikku suurenemist stressiolukorras finantsturu oluliste osaliste jaoks, tagades liikmesriikide tasandil võimalikult ühtse metoodika kohaldamise selliste testide tegemisel, ning kohasel juhul edastada pädevatele asutustele soovitusi stressitestidega kindlaks tehtud probleemide kõrvaldamiseks, sealhulgas soovitus korralda konkreetne hindamine; ta võib soovitada pädevatel asutustel teha kohapealseid kontrolle ja sellistes kontrollides osaleda, et tagada kogu liitu hõlmavate hindamiste meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

kolmandas lõigus asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

algatada ja koordineerida kogu liitu hõlmavaid stressiteste kooskõlas artikliga 32, et hinnata finantsturu osaliste võimet kohaneda eelkõige artiklis 23 osutatud finantsturu osalistega seotud süsteemsete riskidega ja ebasoodsate turusuundumustega, ning hinnata süsteemse riski võimalikku suurenemist stressiolukorras finantsturu oluliste osaliste jaoks, tagades liikmesriikide tasandil võimalikult ühtse metoodika kohaldamise selliste testide tegemisel, ning kohasel juhul edastada pädevatele asutustele soovitusi stressitestidega kindlaks tehtud probleemide kõrvaldamiseks, sealhulgas soovitus korralda konkreetne hindamine; ta võib soovitada pädevatel asutustel teha kohapealseid kontrolle ja sellistes kontrollides osaleda, et tagada kogu liitu hõlmavate hindamiste meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus;“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Järelevalvekolleegiumide tööd käsitlevate sätete ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja töötada kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud volitusnormiga regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid vastavalt artiklitele 10–15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib anda suuniseid ja soovitusi vastavalt artiklile 16, et edendada järelevalvealase töö ja järelevalvekolleegiumide parimate tavade ühtsustamist.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Järelevalvekolleegiumide tööd käsitlevate sätete ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja töötada kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud volitusnormiga regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid vastavalt artiklitele 10–15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib anda suuniseid ja soovitusi vastavalt artiklile 16, et edendada järelevalvealase töö ja järelevalvekolleegiumide parimate tavade ühtsustamist.“

| 19) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Süsteemset riski käsitlevad üldsätted“; |
| --- | --- | --- |

19)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Süsteemset riski käsitlevad üldsätted“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurida konkreetset liiki finantstegevust, tooteliike või käitumisviise, et hinnata võimalikke ohte finantsturgude terviklikkusele või finantssüsteemi stabiilsusele või kliendi- ja investorite kaitsele.
  Pärast esimese lõigu kohaselt korraldatud uurimist võib järelevalvenõukogu teha asjakohaseid soovitusi asjaomase pädeva asutuse võetavate meetmete kohta.
  Selleks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artikliga 35 antud volitusi.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ühe või mitme pädeva asutuse, Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurida konkreetset liiki finantstegevust, tooteliike või käitumisviise, et hinnata võimalikke ohte finantsturgude terviklikkusele või finantssüsteemi stabiilsusele või kliendi- ja investorite kaitsele.

Pärast esimese lõigu kohaselt korraldatud uurimist võib järelevalvenõukogu teha asjakohaseid soovitusi asjaomase pädeva asutuse võetavate meetmete kohta.

Selleks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kasutada talle käesoleva määrusega, sealhulgas artikliga 35 antud volitusi.“

| 20) | Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerides välja kriteeriumid süsteemse riski kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks ning asjakohase stressitestimise korra, mis hõlmab hinnangu andmist selle kohta, kas finantsturu osalistest lähtuv või neile avalduv süsteemne risk, sealhulgas võimalik keskkonnaga seotud süsteemne risk, võib stressiolukorras suureneda. Nende finantsturu osaliste suhtes, kellest võib lähtuda süsteemne risk, kohaldatakse tugevdatud järelevalvet ning vajaduse korral artiklis 25 osutatud finantsseisundi taastamise ja kriisilahendusmenetlusi.“ |
| --- | --- |

20)

Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerides välja kriteeriumid süsteemse riski kindlakstegemiseks ja mõõtmiseks ning asjakohase stressitestimise korra, mis hõlmab hinnangu andmist selle kohta, kas finantsturu osalistest lähtuv või neile avalduv süsteemne risk, sealhulgas võimalik keskkonnaga seotud süsteemne risk, võib stressiolukorras suureneda. Nende finantsturu osaliste suhtes, kellest võib lähtuda süsteemne risk, kohaldatakse tugevdatud järelevalvet ning vajaduse korral artiklis 25 osutatud finantsseisundi taastamise ja kriisilahendusmenetlusi.“

| 21) | Artikli 27 lõike 2 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

21)

Artikli 27 lõike 2 teine lõik jäetakse välja.

| 22) | Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse järgmised punktid:






  „aa) | määrata kindlaks liidu strateegilised järelevalveprioriteedid vastavalt artiklile 29a; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

22)

Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse järgmised punktid:

„aa)

määrata kindlaks liidu strateegilised järelevalveprioriteedid vastavalt artiklile 29a;

| ab) | moodustada koordineerimisrühmi vastavalt artiklile 45b, et edendada järelevalvealast ühtsustamist ja teha kindlaks parimad tavad;“; |
| --- | --- |

ab)

moodustada koordineerimisrühmi vastavalt artiklile 45b, et edendada järelevalvealast ühtsustamist ja teha kindlaks parimad tavad;“;

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | edendada pädevate asutuste vahel tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid küsimusi, sealhulgas küberturvalisust ja küberründeid, järgides samal ajal asjakohastes liidu seadusandlikes aktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõudeid;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

edendada pädevate asutuste vahel tõhusat kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid küsimusi, sealhulgas küberturvalisust ja küberründeid, järgides samal ajal asjakohastes liidu seadusandlikes aktides sätestatud konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenõudeid;“;

| iii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, mis hõlmavad muu hulgas tehnoloogilisi uuendusi, soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

koostada valdkondlikke ja valdkondadevahelisi koolitusprogramme, mis hõlmavad muu hulgas tehnoloogilisi uuendusi, soodustada töötajate vahetust ning julgustada pädevaid asutusi rohkem kasutama lähetusi ja muid vahendeid;“;

| iv) | lisatakse järgmine punkt:






  „f) | luua seiresüsteem oluliste keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide hindamiseks, võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet;“; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine punkt:

„f)

luua seiresüsteem oluliste keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide hindamiseks, võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet;“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib vajaduse korral töötada välja uusi praktilisi meetmeid ja ühtsustamisvahendeid, et edendada ühiseid järelevalvealaseid käsitusviise ja -tavasid.
  Ühise järelevalvekultuuri loomiseks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja liidu järelevalvekäsiraamatu, mis käsitleb finantsturu osaliste järelevalvet liidus, ja ajakohastab seda, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsturu osaliste ja turgudega kaasnevate ohtude laadi, ulatust ja keerukust ning finantsasutuste äritavasid, ärimudeleid ja suurust, sealhulgas tehnoloogiliste uuenduste tõttu toimuvaid muutusi, ning haldab seda. Liidu järelevalvekäsiraamatus määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldab kohasel juhul lõike 1 punktis a osutatud arvamuste ja käesolevas lõikes osutatud meetmete ja vahendite kohta läbi avaliku arutelu. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve analüüsib kohasel juhul samuti nendega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed arvamuste või meetmete ja vahendite kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohasel juhul nõu väärtpaberituru sidusrühmade kogult.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib vajaduse korral töötada välja uusi praktilisi meetmeid ja ühtsustamisvahendeid, et edendada ühiseid järelevalvealaseid käsitusviise ja -tavasid.

Ühise järelevalvekultuuri loomiseks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja liidu järelevalvekäsiraamatu, mis käsitleb finantsturu osaliste järelevalvet liidus, ja ajakohastab seda, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsturu osaliste ja turgudega kaasnevate ohtude laadi, ulatust ja keerukust ning finantsasutuste äritavasid, ärimudeleid ja suurust, sealhulgas tehnoloogiliste uuenduste tõttu toimuvaid muutusi, ning haldab seda. Liidu järelevalvekäsiraamatus määratakse kindlaks parimad tavad ning kvaliteetsed metoodikad ja protsessid.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldab kohasel juhul lõike 1 punktis a osutatud arvamuste ja käesolevas lõikes osutatud meetmete ja vahendite kohta läbi avaliku arutelu. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve analüüsib kohasel juhul samuti nendega kaasnevat võimalikku kulu ja kasu. Arutelu ja analüüsid peavad olema proportsionaalsed arvamuste või meetmete ja vahendite kohaldamisala, laadi ja mõjuga. Lisaks küsib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohasel juhul nõu väärtpaberituru sidusrühmade kogult.“

| 23) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 29a
  Liidu strateegilised järelevalveprioriteedid
  Pärast järelevalvenõukogus toimunud arutelu ja võttes arvesse pädevatelt asutustelt laekunud märkusi, liidu institutsioonide tehtud tööd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüse, hoiatusi ja soovitusi määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vähemalt iga kolme aasta tagant 31. märtsiks kindlaks kuni kaks üleliidulise tähtsusega prioriteeti, mis kajastavad tuleviku arengut ja suundumusi. Pädevad asutused võtavad neid prioriteete arvesse oma tööprogrammide koostamisel ja teavitavad sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arutab pädevate asutuste järgneva aasta tegevust ning teeb järeldused. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arutab võimalikke järelmeetmeid, mis võivad hõlmata suuniseid ja soovitusi pädevatele asutustele ning vastastikuseid eksperdihinnanguid vastavas valdkonnas.
  Üleliidulise tähtsusega prioriteedid, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kindlaks määratud, ei takista pädevatel asutustel kohaldada nende muudel täiendavatel prioriteetidel ja arengul põhinevaid parimaid tavasid ning neis võetakse arvesse liikmesriikide eripära.“ |
| --- | --- |

23)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 29a

Liidu strateegilised järelevalveprioriteedid

Pärast järelevalvenõukogus toimunud arutelu ja võttes arvesse pädevatelt asutustelt laekunud märkusi, liidu institutsioonide tehtud tööd ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüse, hoiatusi ja soovitusi määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vähemalt iga kolme aasta tagant 31. märtsiks kindlaks kuni kaks üleliidulise tähtsusega prioriteeti, mis kajastavad tuleviku arengut ja suundumusi. Pädevad asutused võtavad neid prioriteete arvesse oma tööprogrammide koostamisel ja teavitavad sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arutab pädevate asutuste järgneva aasta tegevust ning teeb järeldused. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arutab võimalikke järelmeetmeid, mis võivad hõlmata suuniseid ja soovitusi pädevatele asutustele ning vastastikuseid eksperdihinnanguid vastavas valdkonnas.

Üleliidulise tähtsusega prioriteedid, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kindlaks määratud, ei takista pädevatel asutustel kohaldada nende muudel täiendavatel prioriteetidel ja arengul põhinevaid parimaid tavasid ning neis võetakse arvesse liikmesriikide eripära.“

| 24) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 30
  Vastastikused eksperdihinnangud pädevate asutuste kohta

  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab korrapäraselt vastastikuseid eksperdihinnanguid pädeva asutuse mõne toimingu või kogu tegevuse kohta, et täiendavalt suurendada järelevalvetulemuste sidusust ja tulemuslikkust. Selleks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja meetodid, mille kohaselt asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Vastastikuste eksperdihinnangute kavandamisel ja tegemisel võetakse arvesse olemasolevat teavet asjaomase pädeva asutuse kohta ning asjaomase asutuse suhtes juba tehtud hindamisi, sealhulgas igasugust asjakohast teavet, mis on artikli 35 kohaselt esitatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, ja igasugust sidusrühmadelt saadud asjakohast teavet.


  2.   Käesoleva artikli kohaldamisel moodustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee, mis koosneb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajatest ja pädevate asutuste liikmetest. Vastastikuse eksperdihinnangu komitee eesistujaks on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötaja. Eesistuja teeb pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist ettepaneku vastastikuse eksperdihinnangu komitee esimehe ja liikmete kohta, mille kiidab heaks järelevalvenõukogu. Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu ei tee kümne päeva jooksul pärast eesistuja ettepaneku esitamist otsust selle tagasilükkamise kohta.


  3.   Vastastikused eksperdihinnangud hõlmavad vähemalt järgmiste elementide hindamist:






  a) | pädeva asutuse ressursside piisavus, sõltumatuse määr ja juhtimiskord, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide tulemusliku kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi; |
| --- | --- | --- |

24)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Vastastikused eksperdihinnangud pädevate asutuste kohta

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab korrapäraselt vastastikuseid eksperdihinnanguid pädeva asutuse mõne toimingu või kogu tegevuse kohta, et täiendavalt suurendada järelevalvetulemuste sidusust ja tulemuslikkust. Selleks töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja meetodid, mille kohaselt asjaomaseid pädevaid asutusi objektiivselt hinnata ja võrrelda. Vastastikuste eksperdihinnangute kavandamisel ja tegemisel võetakse arvesse olemasolevat teavet asjaomase pädeva asutuse kohta ning asjaomase asutuse suhtes juba tehtud hindamisi, sealhulgas igasugust asjakohast teavet, mis on artikli 35 kohaselt esitatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, ja igasugust sidusrühmadelt saadud asjakohast teavet.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel moodustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee, mis koosneb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajatest ja pädevate asutuste liikmetest. Vastastikuse eksperdihinnangu komitee eesistujaks on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötaja. Eesistuja teeb pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist ettepaneku vastastikuse eksperdihinnangu komitee esimehe ja liikmete kohta, mille kiidab heaks järelevalvenõukogu. Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu ei tee kümne päeva jooksul pärast eesistuja ettepaneku esitamist otsust selle tagasilükkamise kohta.

3.   Vastastikused eksperdihinnangud hõlmavad vähemalt järgmiste elementide hindamist:

a)

pädeva asutuse ressursside piisavus, sõltumatuse määr ja juhtimiskord, eelkõige seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide tulemusliku kohaldamisega ja suutlikkusega võtta arvesse turusuundumusi;

| b) | liidu õiguse ja järelevalvetavade, sealhulgas artiklite 10–16 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite või rakenduslike tehniliste standardite, suuniste ja soovituste kohaldamisel saavutatud ühtsuse ulatus ja tulemuslikkus ning hinnang selle kohta, mil määral järelevalvetavad võimaldavad saavutada liidu õiguses sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

b)

liidu õiguse ja järelevalvetavade, sealhulgas artiklite 10–16 kohaselt vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite või rakenduslike tehniliste standardite, suuniste ja soovituste kohaldamisel saavutatud ühtsuse ulatus ja tulemuslikkus ning hinnang selle kohta, mil määral järelevalvetavad võimaldavad saavutada liidu õiguses sätestatud eesmärke;

| c) | pädeva asutuse välja töötatud sellise parima tava rakendamine, mille ülevõtmine oleks kasulik ka teistele pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

c)

pädeva asutuse välja töötatud sellise parima tava rakendamine, mille ülevõtmine oleks kasulik ka teistele pädevatele asutustele;

| d) | liidu õigusaktide rakendamisel vastu võetud sätete täitmise tagamisel saavutatud tulemuslikkus ja ühtsuse ulatus, sealhulgas vastutavate isikute suhtes halduskaristuste ja muude haldusmeetmete kohaldamine, kui nimetatud sätteid ei ole järgitud. |
| --- | --- |

d)

liidu õigusaktide rakendamisel vastu võetud sätete täitmise tagamisel saavutatud tulemuslikkus ja ühtsuse ulatus, sealhulgas vastutavate isikute suhtes halduskaristuste ja muude haldusmeetmete kohaldamine, kui nimetatud sätteid ei ole järgitud.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste aruande. Aruande koostab vastastikuse eksperdihindamise komitee ja võtab artikli 44 lõike 4 kohaselt vastu järelevalvenõukogu. Selle aruande koostamisel konsulteerib vastastikuse eksperdihinnangu komitee juhatusega, et tagada sidusus teiste vastastikuse eksperdihinnangu aruannetega ja tagada võrdsed tingimused. Juhatus hindab eelkõige, kas metoodikat on kohaldatud samal viisil. Aruandes määratakse kindlaks vastastikuse eksperdihinnangu tulemusel asjakohaseks, proportsionaalseks ja vajalikuks peetavad järelmeetmed ja selgitatakse neid. Kõnealused järelmeetmed võidakse vastu võtta artikli 16 kohaste suuniste ja soovitustena või artikli 29 lõike 1 punkti a kohaste arvamustena.

Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused igati järgida kõiki esitatud suuniseid ja soovitusi.

Regulatiivse tehnilise standardi eelnõu või rakendusliu tehnilise standardi eelnõu väljatöötamisel vastavalt artiklitele 10–15 või suuniste või soovituste koostamisel vastavalt artiklile 16 võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse vastastikuse eksperdihinnangu tulemust ja muud teavet, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on oma ülesannete täitmisel saanud, et tagada parima kvaliteediga järelevalvetavade ühtsus.

5.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab vastastikuse eksperdihinnangu tulemuste või tema ülesannete täitmisel talle teatavaks saanud teabe põhjal, et finantsasutuste või pädevate asutuste suhtes kohaldatavad liidu õigusnormid vajavad liidu seisukohast täiendavat ühtlustamist, esitab ta komisjonile arvamuse.

6.   Kaks aastat pärast vastastikuse eksperdihinnangu aruande avaldamist korraldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvejärelaruande koostamise. Järelaruande koostab vastastikuse eksperdihinnangu komitee ja selle võtab artikli 44 lõike 4 kohaselt vastu järelevalvenõukogu. Järelaruande koostamisel konsulteerib vastastikuse eksperdihinnangu komitee juhatusega, et tagada sidusus teiste järelaruannetega. Järelaruanne sisaldab muu hulgas hinnangut selle kohta, kui piisavad ja tulemuslikud on meetmed, mida vastastikuses eksperdihinnangus osalenud pädevad asutused on võtnud seoses vastastikuse eksperdihinnangu aruandes käsitletud järelmeetmetega.

7.   Vastastikuse eksperdihinnangu komitee teeb pärast hindamisele kuuluvate pädevate asutustega konsulteerimist kindlaks vastastikuse eksperdihinnangu peamised põhjendatud järeldused. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab vastastikuse eksperdihinnangu peamised põhjendatud järeldused ja lõikes 6 osutatud järelaruande. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peamised põhjendatud järeldused erinevad vastastikuse eksperdihinnangu komitee kindlaks tehtud tulemustest, siis edastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastastikuse eksperdihinnangu komitee läbivaadatud järeldused konfidentsiaalselt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Kui pädev asutus, kelle suhtes vastastikune eksperdihinnang tehakse, on mures selle pärast, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peamiste põhjendatud järelduste avaldamine ohustaks finantssüsteemi stabiilsust, on tal võimalik edastada see küsimus järelevalvenõukogule. Järelevalvenõukogu võib otsustada väljavõtteid mitte avaldada.

8.   Käesoleva artikli kohaldamisel teeb juhatus ettepaneku kahe järgmise aasta vastastikuse eksperdihinnangu töökava kohta, milles muu hulgas kajastatakse eelmistes vastastikuse eksperdihinnangu menetlustes omandatud kogemusi ja artiklis 45b osutatud koordineerimisrühma arutelusid. Vastastikuse eksperdihinnangu töökava moodustab iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi eraldi osa. See tehakse üldsusele kättesaadavaks. Pakiliste või ettenägematute asjaolude korral võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustada korraldada täiendava vastastikuse eksperdihinnangu.“

| 25) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koordineerib üldiselt pädevate asutuste tegevust, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust.“; |
| --- | --- | --- |

25)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koordineerib üldiselt pädevate asutuste tegevust, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust.“;

| b) | teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edendab liidu tegutsemist koordineeritud viisil, muu hulgas:“; |
| --- | --- | --- |

b)

teist lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edendab liidu tegutsemist koordineeritud viisil, muu hulgas:“;

| ii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | võttes finantsturgude toimimist ohustada võiva arengu korral sobivaid meetmeid, et kooskõlastada asjakohaste pädevate asutuste tegevust;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

võttes finantsturgude toimimist ohustada võiva arengu korral sobivaid meetmeid, et kooskõlastada asjakohaste pädevate asutuste tegevust;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „ea) | võttes sobivaid meetmeid, et koordineerida asjaomaste pädevate asutuste tegevust eesmärgiga lihtsustada tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„ea)

võttes sobivaid meetmeid, et koordineerida asjaomaste pädevate asutuste tegevust eesmärgiga lihtsustada tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu;“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Selleks et aidata kaasa Euroopa ühise arusaama loomisele tehnoloogilise innovatsiooni suhtes, edendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvealast ühtsust, kohasel juhul tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee toetusel, lihtsustades tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu, eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtta kooskõlas artikliga 16 vastu suuniseid või soovitusi.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Selleks et aidata kaasa Euroopa ühise arusaama loomisele tehnoloogilise innovatsiooni suhtes, edendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvealast ühtsust, kohasel juhul tarbijakaitse ja finantsalase uuendustegevuse komitee toetusel, lihtsustades tehnoloogilise innovatsiooniga seotud osalejate või toodete turulepääsu, eelkõige teabe ja parimate tavade vahetamise kaudu. Vajaduse korral võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtta kooskõlas artikliga 16 vastu suuniseid või soovitusi.“

| 26) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 31a
  Teabevahetus sobivuse ja asjakohasuse kohta
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loob koos Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) teabevahetussüsteemi, milles pädevad asutused vahetavad teavet finantsturu osalises olulist osalust omavate isikute, juhtide ja võtmeisikute sobivuse ja asjakohasuse hindamise kohta kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega.


  Artikkel 31b
  Märkimisväärse piiriülese mõjuga korralduste, tehingute ja tegevuse koordineerimine
  Kui pädeval asutusel on tõendeid või selgeid viiteid mitmest eri allikast, mis annavad alust kahtlustada, et märkimisväärse piiriülese mõjuga korraldused, tehingud või muu tegevus ohustab finantsturgude nõuetekohast toimimist või usaldusväärsust või liidu finantsstabiilsust, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ning esitab asjakohase teabe. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib esitada selliste liikmesriikide pädevatele asutustele, kus oletatav tegevus toimus, arvamuse sobilike järelmeetmete kohta.“ |
| --- | --- |

26)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 31a

Teabevahetus sobivuse ja asjakohasuse kohta

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loob koos Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) teabevahetussüsteemi, milles pädevad asutused vahetavad teavet finantsturu osalises olulist osalust omavate isikute, juhtide ja võtmeisikute sobivuse ja asjakohasuse hindamise kohta kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega.

Artikkel 31b

Märkimisväärse piiriülese mõjuga korralduste, tehingute ja tegevuse koordineerimine

Kui pädeval asutusel on tõendeid või selgeid viiteid mitmest eri allikast, mis annavad alust kahtlustada, et märkimisväärse piiriülese mõjuga korraldused, tehingud või muu tegevus ohustab finantsturgude nõuetekohast toimimist või usaldusväärsust või liidu finantsstabiilsust, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ning esitab asjakohase teabe. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib esitada selliste liikmesriikide pädevatele asutustele, kus oletatav tegevus toimus, arvamuse sobilike järelmeetmete kohta.“

| 27) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Turusuundumuste hindamine, sealhulgas stressitestid“; |
| --- | --- | --- |

27)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Turusuundumuste hindamine, sealhulgas stressitestid“;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib ja hindab turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja vajaduse korral teavitab Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni asjakohastest mikrousaldatavuse suundumustest ning võimalikest riskidest ja nõrkadest kohtadest. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lisab oma hinnangutesse analüüsi turgude kohta, kus finantsturu osalised toimivad, ning hinnangu selle kohta, milline on võimalike turusuundumuste mõju sellistele finantsturu osalistele.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib ja hindab turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja vajaduse korral teavitab Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni asjakohastest mikrousaldatavuse suundumustest ning võimalikest riskidest ja nõrkadest kohtadest. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lisab oma hinnangutesse analüüsi turgude kohta, kus finantsturu osalised toimivad, ning hinnangu selle kohta, milline on võimalike turusuundumuste mõju sellistele finantsturu osalistele.“;

| c) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve algatab ja koordineerib kogu liitu hõlmavaid finantsturu osaliste kohanemisvõime hindamisi ebasoodsate turusuundumuste korral. Selleks töötab ta välja:“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve algatab ja koordineerib kogu liitu hõlmavaid finantsturu osaliste kohanemisvõime hindamisi ebasoodsate turusuundumuste korral. Selleks töötab ta välja:“;

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ühise metoodika, mille kohaselt hinnata majanduslike stsenaariumide mõju finantsturu osalise finantsseisundile, võttes muu hulgas arvesse ebasoodsast keskkondlikust arengust tekkivaid riske;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ühise metoodika, mille kohaselt hinnata majanduslike stsenaariumide mõju finantsturu osalise finantsseisundile, võttes muu hulgas arvesse ebasoodsast keskkondlikust arengust tekkivaid riske;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | ühise metoodika, mille kohaselt määrata kindlaks finantsturu osalised, kes kaasatakse kogu liitu hõlmavatesse hindamistesse;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

ühise metoodika, mille kohaselt määrata kindlaks finantsturu osalised, kes kaasatakse kogu liitu hõlmavatesse hindamistesse;“;

| iv) | lisatakse järgmine punkt:






  „d) | ühise metoodika keskkonnariskide mõju hindamiseks finantsturu osaliste finantsstabiilsusele.“; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine punkt:

„d)

ühise metoodika keskkonnariskide mõju hindamiseks finantsturu osaliste finantsstabiilsusele.“;

| v) | lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb käesoleva lõike kohaldamiseks koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga.“; |
| --- | --- |

v)

lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb käesoleva lõike kohaldamiseks koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga.“;

| d) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1092/2010 kohaseid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid, esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kord aastas ja vajaduse korral sagedamini Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule oma pädevusvaldkonnas suundumuste, võimalike riskide ja nõrkade kohtade hinnangu koos käesoleva määruse artikli 22 lõikes 2 osutatud näitajatega.“ |
| --- | --- |

d)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1092/2010 kohaseid Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid, esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kord aastas ja vajaduse korral sagedamini Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule oma pädevusvaldkonnas suundumuste, võimalike riskide ja nõrkade kohtade hinnangu koos käesoleva määruse artikli 22 lõikes 2 osutatud näitajatega.“

| 28) | Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 33
  Rahvusvahelised suhted, sealhulgas samaväärsus

  1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide pädevust, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve luua kontakte ja sõlmida halduskokkuleppeid reguleerivate ja järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide valitsusasutustega. Kõnealused kokkulepped ei loo liidule ja selle liikmesriikidele õiguslikke kohustusi ega takista liikmesriike ja nende pädevaid asutusi sõlmimast kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid kolmandate riikidega.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei sõlmi halduslepinguid kolmanda riigi reguleerivate ja järelevalveasutustega, kui see kolmas riik on vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklile 9 vastu võetud komisjoni kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilisi puudusi, mis on märkimisväärseks ohuks liidu finantssüsteemile. See ei välista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja vastavate kolmandate riikide asutuste muid koostöövorme, mille eesmärk on vähendada liidu finantssüsteemile avalduvat ohtu.


  2.   Komisjoni konkreetse nõustamistaotluse alusel või juhul, kui see on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega, aitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve komisjonil ette valmistada kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid (edaspidi „samaväärsuse otsus”).


  3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve seirab asjakohaseid regulatiivseid ja järelevalvesuundumusi, nõuete täitmise tagamise tavasid ja turusuundumusi sellises ulatuses, nagu see on asjakohane riskipõhise samaväärsuse hindamise jaoks sellistes kolmandates riikides, mille kohta komisjon on vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele teinud samaväärsuse otsuse, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuidas need suundumused võivad mõjutada finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset ja siseturu toimimist.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib lisaks, kas kriteeriumid, mille alusel samaväärsuse otsus on tehtud, ja samaväärsuse otsuses sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib teha koostööd kolmandate riikide asjaomaste asutustega. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) konfidentsiaalse aruande, mis sisaldab kõigi samaväärsete kolmandate riikide seire tulemuste kokkuvõtteid. Aruandes keskendutakse eelkõige finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist mõjutavatele teguritele.
  Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab käesolevas lõikes osutatud kolmandates riikide regulatiivsetes, järelevalve- või nõuete täitmise tagamise tavades asjakohaseid suundumusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni.


  4.   Ilma et see mõjutaks artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud erinõudeid ja kohaldades käesoleva artikli lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimaluse korral koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega, kelle regulatiivne ja järelevalvekord on tunnistatud samaväärseks. Seda koostööd tehakse põhimõtteliselt kõnealuste kolmandate riikide asjaomaste asutustega sõlmitud halduskokkulepete alusel. Selliste halduskokkulepete läbirääkimiste käigus lisab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve neisse sätted, mis käsitlevad järgmist:






  a) | mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel saada asjakohast teavet, sealhulgas teavet regulatiivse korra, järelevalvealase käsitusviisi, asjakohaste turusuundumuste ja muutuste kohta, mis võivad mõjutada samaväärsuse otsust; |
| --- | --- | --- |

28)

Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 33

Rahvusvahelised suhted, sealhulgas samaväärsus

1.   Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide pädevust, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve luua kontakte ja sõlmida halduskokkuleppeid reguleerivate ja järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide valitsusasutustega. Kõnealused kokkulepped ei loo liidule ja selle liikmesriikidele õiguslikke kohustusi ega takista liikmesriike ja nende pädevaid asutusi sõlmimast kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid kolmandate riikidega.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei sõlmi halduslepinguid kolmanda riigi reguleerivate ja järelevalveasutustega, kui see kolmas riik on vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklile 9 vastu võetud komisjoni kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilisi puudusi, mis on märkimisväärseks ohuks liidu finantssüsteemile. See ei välista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja vastavate kolmandate riikide asutuste muid koostöövorme, mille eesmärk on vähendada liidu finantssüsteemile avalduvat ohtu.

2.   Komisjoni konkreetse nõustamistaotluse alusel või juhul, kui see on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktidega, aitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve komisjonil ette valmistada kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvekorra samaväärsust kinnitavaid otsuseid (edaspidi „samaväärsuse otsus”).

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve seirab asjakohaseid regulatiivseid ja järelevalvesuundumusi, nõuete täitmise tagamise tavasid ja turusuundumusi sellises ulatuses, nagu see on asjakohane riskipõhise samaväärsuse hindamise jaoks sellistes kolmandates riikides, mille kohta komisjon on vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele teinud samaväärsuse otsuse, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuidas need suundumused võivad mõjutada finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset ja siseturu toimimist.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib lisaks, kas kriteeriumid, mille alusel samaväärsuse otsus on tehtud, ja samaväärsuse otsuses sätestatud tingimused on jätkuvalt täidetud.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib teha koostööd kolmandate riikide asjaomaste asutustega. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) konfidentsiaalse aruande, mis sisaldab kõigi samaväärsete kolmandate riikide seire tulemuste kokkuvõtteid. Aruandes keskendutakse eelkõige finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist mõjutavatele teguritele.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab käesolevas lõikes osutatud kolmandates riikide regulatiivsetes, järelevalve- või nõuete täitmise tagamise tavades asjakohaseid suundumusi, mis võivad mõjutada liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsust, turu usaldusväärsust, investorite kaitset või siseturu toimimist, teavitab ta sellest viivitamata ja konfidentsiaalselt Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni.

4.   Ilma et see mõjutaks artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides sätestatud erinõudeid ja kohaldades käesoleva artikli lõike 1 teises lauses sätestatud tingimusi, teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimaluse korral koostööd selliste kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutustega, kelle regulatiivne ja järelevalvekord on tunnistatud samaväärseks. Seda koostööd tehakse põhimõtteliselt kõnealuste kolmandate riikide asjaomaste asutustega sõlmitud halduskokkulepete alusel. Selliste halduskokkulepete läbirääkimiste käigus lisab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve neisse sätted, mis käsitlevad järgmist:

a)

mehhanismid, mis võimaldavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel saada asjakohast teavet, sealhulgas teavet regulatiivse korra, järelevalvealase käsitusviisi, asjakohaste turusuundumuste ja muutuste kohta, mis võivad mõjutada samaväärsuse otsust;

| b) | järelevalvetegevuse, sealhulgas vajaduse korral kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik samaväärsuse otsustega seotud järelmeetmeteks. |
| --- | --- |

b)

järelevalvetegevuse, sealhulgas vajaduse korral kohapealsete kontrollide koordineerimise menetlus määral, mil see on vajalik samaväärsuse otsustega seotud järelmeetmeteks.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab komisjoni, kui kolmanda riigi pädev asutus keeldub sellist halduskokkulepet sõlmimast või tulemuslikku koostööd tegemast.

5.   Ühtsete, tõhusate ja tulemuslike järelevalvetavade loomiseks liidus ning rahvusvahelise järelevalvealase koordineerimise edendamiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja töötada näidishalduskokkuleppe. Pädevad asutused püüavad sellist näidiskokkulepet igati järgida.

Artikli 43 lõikes 5 osutatud aruandesse lisab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teabe järelevalveasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või kolmandate riikide haldusasutustega sõlmitud halduskokkulepete, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile samaväärsuse otsuste ettevalmistamiseks antud abi ja käesoleva artikli lõike 3 kohase Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve seire kohta.

6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve panustab oma volituste piires vastavalt käesolevale määrusele ja artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikele aktidele liidu huvide ühtsesse, ühisesse, järjepidevasse ja tulemuslikku esindatusse rahvusvahelistel foorumitel.“

| 29) | Artikkel 34 jäetakse välja. |
| --- | --- |

29)

Artikkel 34 jäetakse välja.

| 30) | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

30)

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 jäetakse välja.

| b) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuse või soovituse saamist arutab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hoiatust või soovitust järgmisel järelevalvenõukogu koosolekul või kohasel juhul varem, et hinnata sellise hoiatuse või soovituse mõju oma ülesannete täitmisele ja selle võimalikke järelmeetmeid.
  Asjakohase otsustamismenetluse käigus teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse meetmete kohta, mis tuleb kooskõlas käesoleva määrusega antud volitustega võtta, et lahendada hoiatustes või soovitustes tõstatatud küsimusi.
  Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei järgi hoiatust või soovitust, põhjendab ta oma toimimisviisi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule . Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest Euroopa Parlamenti kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 19 lõikega 5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest ka nõukogu.


  5.   Kohasel juhul kasutab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada selliste hoiatuste või soovituste järelmeetmed, mille Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on esitanud pädevale asutusele.
  Kui adressaat ei kavatse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust järgida, teatab ta sellest järelevalvenõukogule ja põhjendab oma otsust.
  Kui pädev asutus teavitab kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikega 1 Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu meetmetest, mis on võetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse alusel, võtab ta nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu seisukohti.“; |
| --- | --- |

b)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuse või soovituse saamist arutab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hoiatust või soovitust järgmisel järelevalvenõukogu koosolekul või kohasel juhul varem, et hinnata sellise hoiatuse või soovituse mõju oma ülesannete täitmisele ja selle võimalikke järelmeetmeid.

Asjakohase otsustamismenetluse käigus teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse meetmete kohta, mis tuleb kooskõlas käesoleva määrusega antud volitustega võtta, et lahendada hoiatustes või soovitustes tõstatatud küsimusi.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ei järgi hoiatust või soovitust, põhjendab ta oma toimimisviisi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule . Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest Euroopa Parlamenti kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 19 lõikega 5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab sellest ka nõukogu.

5.   Kohasel juhul kasutab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva määrusega antud volitusi, et tagada selliste hoiatuste või soovituste järelmeetmed, mille Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on esitanud pädevale asutusele.

Kui adressaat ei kavatse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust järgida, teatab ta sellest järelevalvenõukogule ja põhjendab oma otsust.

Kui pädev asutus teavitab kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikega 1 Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu meetmetest, mis on võetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse alusel, võtab ta nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu seisukohti.“;

| c) | lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 6 jäetakse välja.

| 31) | Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Väärtpaberituru sidusrühmade kogusse kuulub 30 liiget. Nende liikmete hulka kuulub:






  a) | 13 liiget, kes esindavad tasakaalustatult liidus tegutsevaid finantsturu osalisi; |
| --- | --- | --- | --- |

31)

Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Väärtpaberituru sidusrühmade kogusse kuulub 30 liiget. Nende liikmete hulka kuulub:

a)

13 liiget, kes esindavad tasakaalustatult liidus tegutsevaid finantsturu osalisi;

| b) | 13 liiget, kes esindavad finantsturu osaliste töötajate esindajaid, tarbijaid, finantsteenuste kasutajaid ja VKEde esindajaid, ning |
| --- | --- |

b)

13 liiget, kes esindavad finantsturu osaliste töötajate esindajaid, tarbijaid, finantsteenuste kasutajaid ja VKEde esindajaid, ning

| c) | neli liiget, kes on sõltumatud tippteadlased. |
| --- | --- |

c)

neli liiget, kes on sõltumatud tippteadlased.

3.   Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed määrab järelevalvenõukogu avaliku ja läbipaistva valikumenetluse kaudu. Otsuse tegemisel tagab järelevalvenõukogu nii palju kui võimalik väärtpaberituru sektori mitmekesisuse kajastamise, asjakohase geograafilise ja soolise tasakaalu ning sidusrühmade esindatuse kogu liidu piires. Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed valitakse nende kvalifikatsiooni, oskuste, asjaomaste teadmiste ja tõendatud kogemuse alusel.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed valivad liikmete seast kogu esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat.
  Euroopa Parlament võib kutsuda väärtpaberituru sidusrühmade kogu esimehe enda ette avaldusi tegema ja parlamendiliikmete kõikidele küsimustele vastama alati, kui seda palutakse.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed valivad liikmete seast kogu esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat.

Euroopa Parlament võib kutsuda väärtpaberituru sidusrühmade kogu esimehe enda ette avaldusi tegema ja parlamendiliikmete kõikidele küsimustele vastama alati, kui seda palutakse.“;

| c) | lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kogu vajaliku teabe, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, ja tagab väärtpaberituru sidusrühmade kogule piisavad sekretariaaditeenused. Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmete jaoks, kes esindavad mittetulundusorganisatsioone, kehtestatakse nõuetekohane hüvitis, mida ei kohaldata ettevõtjate esindajate suhtes. Selle hüvitise puhul võetakse arvesse liikmete ettevalmistavat ja järeltööd ning see on vähemalt samaväärne nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (*46) (millega kehtestatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused) (edaspidi „personalieeskirjad”) V jaotise 1. peatüki 2. jaos toodud ametnike hüvitiste määradega. Väärtpaberituru sidusrühmade kogu võib moodustada tehnilistes küsimustes töörühmi. Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida korraldatakse uus valikumenetlus.


  (*46)  
  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1.“;" |
| --- | --- |

c)

lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kogu vajaliku teabe, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, ja tagab väärtpaberituru sidusrühmade kogule piisavad sekretariaaditeenused. Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmete jaoks, kes esindavad mittetulundusorganisatsioone, kehtestatakse nõuetekohane hüvitis, mida ei kohaldata ettevõtjate esindajate suhtes. Selle hüvitise puhul võetakse arvesse liikmete ettevalmistavat ja järeltööd ning see on vähemalt samaväärne nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (*46) (millega kehtestatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused) (edaspidi „personalieeskirjad”) V jaotise 1. peatüki 2. jaos toodud ametnike hüvitiste määradega. Väärtpaberituru sidusrühmade kogu võib moodustada tehnilistes küsimustes töörühmi. Väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad neli aastat, pärast mida korraldatakse uus valikumenetlus.

(*46)  
  ELT L 56, 4.3.1968, lk 1.“;"

*46

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Väärtpaberituru sidusrühmade kogu võib anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele nõu kõikides küsimustes, mis on seotud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannetega, pöörates erilist tähelepanu artiklites 10–16, 29, 30 ja 32 sätestatud ülesannetele.
  Kui väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed ei suuda nõuandes kokku leppida, võib üks kolmandik selle liikmetest või ühte sidusrühmade gruppi esindavad liikmed anda nõu eraldi.
  Väärtpaberituru sidusrühmade kogu, pangandussektori sidusrühmade kogu, kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ning tööandjapensionide sidusrühmade kogu võivad anda Euroopa järelevalveasutuste tegevusega seotud küsimustes ühist nõu vastavalt artiklile 56, mis käsitleb ühised seisukohti ja õigusakte.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Väärtpaberituru sidusrühmade kogu võib anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele nõu kõikides küsimustes, mis on seotud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannetega, pöörates erilist tähelepanu artiklites 10–16, 29, 30 ja 32 sätestatud ülesannetele.

Kui väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed ei suuda nõuandes kokku leppida, võib üks kolmandik selle liikmetest või ühte sidusrühmade gruppi esindavad liikmed anda nõu eraldi.

Väärtpaberituru sidusrühmade kogu, pangandussektori sidusrühmade kogu, kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogu ning tööandjapensionide sidusrühmade kogu võivad anda Euroopa järelevalveasutuste tegevusega seotud küsimustes ühist nõu vastavalt artiklile 56, mis käsitleb ühised seisukohti ja õigusakte.“;

| e) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab väärtpaberituru sidusrühmade kogu nõuanded, selle liikmete eraldi nõuanded ning arutelude tulemused, samuti teabe selle kohta, kuidas nõuandeid ja arutelude tulemusi on arvesse võetud.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab väärtpaberituru sidusrühmade kogu nõuanded, selle liikmete eraldi nõuanded ning arutelude tulemused, samuti teabe selle kohta, kuidas nõuandeid ja arutelude tulemusi on arvesse võetud.“

| 32) | Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 39
  Otsustamismenetlus

  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb artiklite 17, 18 ja 19 kohaseid otsuseid vastu võttes käesoleva artikli lõigete 2–6 kohaselt .


  2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab otsuse iga adressaati otsuse tegemise kavatsusest adressaadi ametlikus keeles, määrates tähtaja, mille jooksul võib adressaat otsusega seotud küsimuses esitada oma seisukohti, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Adressaat võib esitada oma seisukohad oma ametlikus keeles. Esimest lauset kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.


  3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.


  4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.


  5.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastu artikli 18 lõike 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle sobiva ajavahemiku järel läbi.


  6.   Artiklite 17, 18 või 19 kohased Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused avalikustatakse. Avalikustamisel esitatakse asjaomase pädeva asutuse või finantsturu osalise andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus kõnealuste finantsturu osaliste õigustatud huviga või nende ärisaladuste kaitsega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“ |
| --- | --- |

32)

Artikkel 39 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 39

Otsustamismenetlus

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb artiklite 17, 18 ja 19 kohaseid otsuseid vastu võttes käesoleva artikli lõigete 2–6 kohaselt .

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab otsuse iga adressaati otsuse tegemise kavatsusest adressaadi ametlikus keeles, määrates tähtaja, mille jooksul võib adressaat otsusega seotud küsimuses esitada oma seisukohti, võttes täielikult arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi. Adressaat võib esitada oma seisukohad oma ametlikus keeles. Esimest lauset kohaldatakse mutatis mutandis artikli 17 lõikes 3 osutatud soovituste suhtes.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuses tuleb märkida otsuse aluseks olevad asjaolud.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse adressaate teavitatakse käesoleva määruse kohastest õiguskaitsevahenditest.

5.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab vastu artikli 18 lõike 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle sobiva ajavahemiku järel läbi.

6.   Artiklite 17, 18 või 19 kohased Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsused avalikustatakse. Avalikustamisel esitatakse asjaomase pädeva asutuse või finantsturu osalise andmed ja otsuse põhisisu, välja arvatud juhul, kui avalikustamine on vastuolus kõnealuste finantsturu osaliste õigustatud huviga või nende ärisaladuste kaitsega või kui see võib tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja usaldusväärsust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust.“

| 33) | Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | eesistuja;“; |
| --- | --- | --- | --- |

33)

Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

eesistuja;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „7.   Kui lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi avalik-õiguslik asutus ei ole vastutav tarbijakaitsenormide täitmise tagamise eest, võib kõnealuses punktis osutatud järelevalvenõukogu liige otsustada kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis on tarbijakaitsealane vastutus jagatud mitme ametiasutuse vahel, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„7.   Kui lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi avalik-õiguslik asutus ei ole vastutav tarbijakaitsenormide täitmise tagamise eest, võib kõnealuses punktis osutatud järelevalvenõukogu liige otsustada kutsuda kohtumisele liikmesriigi tarbijakaitseameti esindaja, kellel ei ole hääleõigust. Kui liikmesriigis on tarbijakaitsealane vastutus jagatud mitme ametiasutuse vahel, lepivad kõnealused asutused kokku ühises esindajas.“

| 34) | Artiklid 41 ja 42 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 41
  Sisekomiteed

  1.   Järelevalvenõukogu võib omal algatusel või eesistuja taotlusel teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib juhatuse või eesistuja taotlusel moodustada sisekomiteesid juhatuse ülesannete täitmiseks. Järelevalvenõukogu võib delegeerida sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.


  2.   Artikli 17 kohaldamiseks teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla väidetavalt liidu õigust rikkunud pädeva asutuse esindajad, asjaomane vaidlus ei tohi puudutada nende huve ja nad ei tohi olla asjaomase pädeva asutusega otseselt seotud.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  3.   Artikli 19 kohaldamiseks teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla erimeelsusel olevate pädevate asutuste esindajad, vaidlusküsimus ei tohi riivata nende huve ja nad ei tohi olla asjaomaste pädevate asutustega otseselt seotud.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  4.   Artikli 22 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud uurimise puhul võib eesistuja teha uurimise algatamise ettepaneku ja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist.
  Igal vaekogu liikmel on üks hääl.
  Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.


  5.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud vaekogud või eesistuja teevad artikli 17 või 19 alusel otsuse ettepanekud, mis esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks. Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud vaekogu esitab artikli 22 lõike 4 esimese lõigu kohaselt läbi viidud uurimise tulemuse järelevalvenõukogule.


  6.   Järelevalvenõukogu võtab vastu käesolevas artiklis osutatud vaekogude kodukorra.



  Artikkel 42
  Järelevalvenõukogu sõltumatus

  1.   Järelevalvenõukogu liikmed täidavad käesoleva määrusega neile antud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.


  2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ning ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa järelevalvenõukogu liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.


  3.   Enne järelevalvenõukogu koosolekul osalemist teatavad järelevalvenõukogu liikmed, eesistuja ning hääletusel mitteosalevad esindajad ja vaatlejad sõnaselgelt ja täielikult, et neil puudub igasugune huvi, mis võiks mõjutada nende sõltumatust päevakorras oleva küsimuse puhul, ning nad ei osale aruteludes ega hääleta küsimustes, mille puhul selline huvi on olemas.


  4.   Järelevalvenõukogu kehtestab oma kodukorras lõikes 3 osutatud huvidest teatamise ning huvide konflikti vältimise ja haldamise praktilise korra.“ |
| --- | --- |

34)

Artiklid 41 ja 42 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Sisekomiteed

1.   Järelevalvenõukogu võib omal algatusel või eesistuja taotlusel teatavate ülesannete täitmiseks moodustada sisekomiteesid. Järelevalvenõukogu võib juhatuse või eesistuja taotlusel moodustada sisekomiteesid juhatuse ülesannete täitmiseks. Järelevalvenõukogu võib delegeerida sisekomiteedele, juhatusele või eesistujale teatavaid selgelt kindlaks määratud ülesandeid ja otsuseid.

2.   Artikli 17 kohaldamiseks teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla väidetavalt liidu õigust rikkunud pädeva asutuse esindajad, asjaomane vaidlus ei tohi puudutada nende huve ja nad ei tohi olla asjaomase pädeva asutusega otseselt seotud.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

3.   Artikli 19 kohaldamiseks teeb eesistuja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise otsuse ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist. Kuus muud liiget ei tohi olla erimeelsusel olevate pädevate asutuste esindajad, vaidlusküsimus ei tohi riivata nende huve ja nad ei tohi olla asjaomaste pädevate asutustega otseselt seotud.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

4.   Artikli 22 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud uurimise puhul võib eesistuja teha uurimise algatamise ettepaneku ja sõltumatu vaekogu kokkukutsumise ettepaneku, mille võtab vastu järelevalvenõukogu. Sõltumatu vaekogu koosneb eesistujast ja kuuest muust liikmest, kelle nimetamise ettepaneku teeb eesistuja pärast juhatusega konsulteerimist ja avatud osalemiskutse esitamist.

Igal vaekogu liikmel on üks hääl.

Vaekogu otsus on vastu võetud, kui vähemalt neli liiget hääletab poolt.

5.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud vaekogud või eesistuja teevad artikli 17 või 19 alusel otsuse ettepanekud, mis esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks. Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud vaekogu esitab artikli 22 lõike 4 esimese lõigu kohaselt läbi viidud uurimise tulemuse järelevalvenõukogule.

6.   Järelevalvenõukogu võtab vastu käesolevas artiklis osutatud vaekogude kodukorra.

Artikkel 42

Järelevalvenõukogu sõltumatus

1.   Järelevalvenõukogu liikmed täidavad käesoleva määrusega neile antud ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ning ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa järelevalvenõukogu liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.

3.   Enne järelevalvenõukogu koosolekul osalemist teatavad järelevalvenõukogu liikmed, eesistuja ning hääletusel mitteosalevad esindajad ja vaatlejad sõnaselgelt ja täielikult, et neil puudub igasugune huvi, mis võiks mõjutada nende sõltumatust päevakorras oleva küsimuse puhul, ning nad ei osale aruteludes ega hääleta küsimustes, mille puhul selline huvi on olemas.

4.   Järelevalvenõukogu kehtestab oma kodukorras lõikes 3 osutatud huvidest teatamise ning huvide konflikti vältimise ja haldamise praktilise korra.“

| 35) | Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuseks juhiseid ja vastutab II peatükis osutatud otsuste tegemise eest. Järelevalvenõukogu võtab vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamusi, soovitusi, suuniseid ja otsuseid ning annab II peatükis osutatud nõu, lähtuvalt asjaomase sisekomitee, vaekogu, eesistuja või juhatuse ettepanekust, olenevalt kohaldatavusest.“; |
| --- | --- | --- |

35)

Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuseks juhiseid ja vastutab II peatükis osutatud otsuste tegemise eest. Järelevalvenõukogu võtab vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamusi, soovitusi, suuniseid ja otsuseid ning annab II peatükis osutatud nõu, lähtuvalt asjaomase sisekomitee, vaekogu, eesistuja või juhatuse ettepanekust, olenevalt kohaldatavusest.“;

| b) | lõiked 2 ja 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevust käsitleva aastaaruande, sealhulgas eesistuja ülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Järelevalvenõukogu võtab juhatuse ettepaneku põhjal vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevust käsitleva aastaaruande, sealhulgas eesistuja ülesannete täitmise kohta, ning edastab nimetatud aruande iga aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Aruanne avalikustatakse.“;

| d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Järelevalvenõukogul on distsiplinaarvõim eesistuja ja tegevdirektori üle. Ta võib tegevdirektori ametist vabastada artikli 51 lõikes 5 sätestatud korras.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Järelevalvenõukogul on distsiplinaarvõim eesistuja ja tegevdirektori üle. Ta võib tegevdirektori ametist vabastada artikli 51 lõikes 5 sätestatud korras.“

| 36) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 43a
  Järelevalvenõukogu otsuste läbipaistvus
  Olenemata artiklist 70 edastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kuue nädala jooksul järelevalvenõukogu koosoleku toimumise kuupäevast arvates Euroopa Parlamendile vähemalt koosoleku põhjaliku ja sisulise kokkuvõtte, mis annab täieliku ettekujutuse aruteludest, sealhulgas otsuste loetelu koos selgitustega. Koosoleku kokkuvõte ei kajasta järelevalvenõukogu arutelusid, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis ei ole sätestatud teisti.“ |
| --- | --- |

36)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 43a

Järelevalvenõukogu otsuste läbipaistvus

Olenemata artiklist 70 edastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kuue nädala jooksul järelevalvenõukogu koosoleku toimumise kuupäevast arvates Euroopa Parlamendile vähemalt koosoleku põhjaliku ja sisulise kokkuvõtte, mis annab täieliku ettekujutuse aruteludest, sealhulgas otsuste loetelu koos selgitustega. Koosoleku kokkuvõte ei kajasta järelevalvenõukogu arutelusid, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikus aktis ei ole sätestatud teisti.“

| 37) | Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.
  Käesoleva määruse artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning käesoleva määruse artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja käesoleva määruse VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklis 3.
  Eesistuja ei hääleta teises lõigus osutatud otsuste üle.
  Artikli 41 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud vaekogude koosseisu ning artikli 30 lõikes 2 osutatud vastastikuse eksperdihinnangu komitee liikmete puhul proovib järelevalvenõukogu jõuda eesistuja ettepanekute kaalumisel konsensusele. Konsensuse puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.
  Artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud otsuste puhul ning erandina käesoleva lõike esimesest lõigust teeb järelevalvenõukogu otsused oma hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega.“; |
| --- | --- | --- |

37)

Artiklit 44 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.

Käesoleva määruse artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning käesoleva määruse artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja käesoleva määruse VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklis 3.

Eesistuja ei hääleta teises lõigus osutatud otsuste üle.

Artikli 41 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud vaekogude koosseisu ning artikli 30 lõikes 2 osutatud vastastikuse eksperdihinnangu komitee liikmete puhul proovib järelevalvenõukogu jõuda eesistuja ettepanekute kaalumisel konsensusele. Konsensuse puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal hääletaval liikmel on üks hääl.

Artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud otsuste puhul ning erandina käesoleva lõike esimesest lõigust teeb järelevalvenõukogu otsused oma hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Seoses artiklite 17, 19 ja 30 kohaste otsustega hääletab järelevalvenõukogu otsuse ettepaneku üle kirjaliku menetluse teel. Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmetel on hääletamiseks aega kaheksa tööpäeva. Igal hääletaval liikmel on üks hääl. Otsuse ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmete lihthäälteenamus ei ole selle vastu. Erapooletuks jäämist ei loeta poolt- ega vastuhäälteks ning seda ei võeta arvesse antud häälte arvu arvutamisel. Kui järelevalvenõukogu kolm hääleõigusega liiget on kirjaliku menetluse kasutamise vastu, arutab järelevalvenõukogu otsuse ettepanekut ja võtab selle osas otsuse vastu, kasutades käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud menetlust.
  Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad, välja arvatud tegevdirektor, ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides ei ole sätestatud teisti.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Seoses artiklite 17, 19 ja 30 kohaste otsustega hääletab järelevalvenõukogu otsuse ettepaneku üle kirjaliku menetluse teel. Järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmetel on hääletamiseks aega kaheksa tööpäeva. Igal hääletaval liikmel on üks hääl. Otsuse ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmete lihthäälteenamus ei ole selle vastu. Erapooletuks jäämist ei loeta poolt- ega vastuhäälteks ning seda ei võeta arvesse antud häälte arvu arvutamisel. Kui järelevalvenõukogu kolm hääleõigusega liiget on kirjaliku menetluse kasutamise vastu, arutab järelevalvenõukogu otsuse ettepanekut ja võtab selle osas otsuse vastu, kasutades käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud menetlust.

Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad, välja arvatud tegevdirektor, ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides ei ole sätestatud teisti.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesistujal on õigus korraldada hääletust igal ajal. Ilma et see piiraks nimetatud õigust või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustusmenetluse tulemuslikkust, püüab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsuste tegemisel saavutada konsensust.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesistujal on õigus korraldada hääletust igal ajal. Ilma et see piiraks nimetatud õigust või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustusmenetluse tulemuslikkust, püüab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsuste tegemisel saavutada konsensust.“

| 38) | Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 45
  Koosseis

  1.   Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed.
  Kõigil juhatuse liikmetel peale eesistuja on asendusliige, kes võib asendada juhatuse liiget, kui viimasel ei ole võimalik koosolekul osaleda.


  2.   Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega võib üks kord pikendada. Juhatuse koosseis peab olema sooliselt tasakaalustatud ja proportsionaalne ning see peab kajastama liitu tervikuna. Ametiajad on osaliselt kattuvad ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.


  3.   Juhatus kutsutakse kokku eesistuja algatusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel ning koosolekut juhib eesistuja. Juhatuse koosolekud toimuvad enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.


  4.   Juhatuse liikmeid võivad tulenevalt kodukorrast abistada nõustajad või eksperdid. Hääleõiguseta liikmed, välja arvatud tegevdirektor, ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi.“ |
| --- | --- |

38)

Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 45

Koosseis

1.   Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed.

Kõigil juhatuse liikmetel peale eesistuja on asendusliige, kes võib asendada juhatuse liiget, kui viimasel ei ole võimalik koosolekul osaleda.

2.   Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega võib üks kord pikendada. Juhatuse koosseis peab olema sooliselt tasakaalustatud ja proportsionaalne ning see peab kajastama liitu tervikuna. Ametiajad on osaliselt kattuvad ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.

3.   Juhatus kutsutakse kokku eesistuja algatusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel ning koosolekut juhib eesistuja. Juhatuse koosolekud toimuvad enne iga järelevalvenõukogu koosolekut ja nii tihti, kui juhatus vajalikuks peab. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt viis korda aastas.

4.   Juhatuse liikmeid võivad tulenevalt kodukorrast abistada nõustajad või eksperdid. Hääleõiguseta liikmed, välja arvatud tegevdirektor, ei osale juhatuse aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi.“

| 39) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 45a
  Otsuste tegemine

  1.   Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega, proovides jõuda konsensusele. Igal liikmel on üks hääl. Eesistuja on hääleõigusega liige.


  2.   Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta. Komisjoni esindajal on õigus hääletada artiklis 63 osutatud küsimustes.


  3.   Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.



  Artikkel 45b
  Koordineerimisrühmad

  1.   Juhatus võib omal algatusel või pädeva asutuse taotlusel moodustada koordineerimisrühmi, kes tegelevad kindlaksmääratud teemadega, mille puhul võib olla vajalik koordineerimine konkreetsete turu suundumuste tõttu. Juhatus moodustab koordineerimisrühma kindlaksmääratud teemadel järelevalvenõukogu viie liikme taotlusel.


  2.   Koordineerimisrühmades osalevad kõik pädevad asutused ja nad esitavad kooskõlas artikliga 35 koordineerimisrühmadele kogu teabe, mis on vajalik, et koordineerimisrühmad saaksid kooskõlas oma volitusega täita koordineerimisülesandeid. Koordineerimisrühmade töö põhineb pädevate asutuste esitatud teabel ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tehtud järeldustel.


  3.   Rühma juhib juhatuse liige. Igal aastal esitab koordineerimisrühma eest vastutav juhatuse liige järelevalvenõukogule aruande põhielementide ja järelduste kohta ning teeb kohasel juhul ettepaneku regulatiivsete järelmeetmete või vastastikuse eksperdihinnangu kohta vastavas valdkonnas. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet sellest, kuidas nad on võtnud oma tegevuses arvesse koordineerimisrühmade tööd.


  4.   Koordineerimisrühmade töö aluseks olevate turu suundumuste seire käigus võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitada pädevatele asutustele taotluse artikli 35 kohaselt, et nad esitaksid talle teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vajab oma seireülesande täitmiseks.“ |
| --- | --- |

39)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 45a

Otsuste tegemine

1.   Juhatuse otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega, proovides jõuda konsensusele. Igal liikmel on üks hääl. Eesistuja on hääleõigusega liige.

2.   Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta. Komisjoni esindajal on õigus hääletada artiklis 63 osutatud küsimustes.

3.   Juhatus võtab vastu ja avalikustab oma kodukorra.

Artikkel 45b

Koordineerimisrühmad

1.   Juhatus võib omal algatusel või pädeva asutuse taotlusel moodustada koordineerimisrühmi, kes tegelevad kindlaksmääratud teemadega, mille puhul võib olla vajalik koordineerimine konkreetsete turu suundumuste tõttu. Juhatus moodustab koordineerimisrühma kindlaksmääratud teemadel järelevalvenõukogu viie liikme taotlusel.

2.   Koordineerimisrühmades osalevad kõik pädevad asutused ja nad esitavad kooskõlas artikliga 35 koordineerimisrühmadele kogu teabe, mis on vajalik, et koordineerimisrühmad saaksid kooskõlas oma volitusega täita koordineerimisülesandeid. Koordineerimisrühmade töö põhineb pädevate asutuste esitatud teabel ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tehtud järeldustel.

3.   Rühma juhib juhatuse liige. Igal aastal esitab koordineerimisrühma eest vastutav juhatuse liige järelevalvenõukogule aruande põhielementide ja järelduste kohta ning teeb kohasel juhul ettepaneku regulatiivsete järelmeetmete või vastastikuse eksperdihinnangu kohta vastavas valdkonnas. Pädevad asutused teavitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet sellest, kuidas nad on võtnud oma tegevuses arvesse koordineerimisrühmade tööd.

4.   Koordineerimisrühmade töö aluseks olevate turu suundumuste seire käigus võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitada pädevatele asutustele taotluse artikli 35 kohaselt, et nad esitaksid talle teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vajab oma seireülesande täitmiseks.“

| 40) | Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 46
  Juhatuse sõltumatus
  Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.
  Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“ |
| --- | --- |

40)

Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 46

Juhatuse sõltumatus

Juhatuse liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt üksnes liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ning muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.

Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja asutused ega ükski muu avalik- või eraõiguslik isik ei püüa juhatuse liikmeid nende ülesannete täitmisel mõjutada.“

| 41) | Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Juhatus võib uurida kõiki küsimusi, mille kohta järelevalvenõukogu peab tegema otsuse, ning esitada nende kohta arvamuse ja teha ettepanekuid, kui küsimusi on arutatud asjaomases sisekomitees, välja arvatud artiklis 30 osutatud vastastikused eksperdihinnangud.“; |
| --- | --- | --- |

41)

Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Juhatus võib uurida kõiki küsimusi, mille kohta järelevalvenõukogu peab tegema otsuse, ning esitada nende kohta arvamuse ja teha ettepanekuid, kui küsimusi on arutatud asjaomases sisekomitees, välja arvatud artiklis 30 osutatud vastastikused eksperdihinnangud.“;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Juhatus teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande ettepaneku, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Juhatus teeb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevust ja selle eesistuja ülesandeid kajastava aastaaruande ettepaneku, mis esitatakse kinnitamiseks järelevalvenõukogule.“;

| c) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5, võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu ettepanekut.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Juhatus nimetab apellatsiooninõukogu liikmed ametisse ja vabastab nad ametist kooskõlas artikli 58 lõigetega 3 ja 5, võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu ettepanekut.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „9.   Juhatuse liikmed avalikustavad kõik kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„9.   Juhatuse liikmed avalikustavad kõik kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“

| 42) | Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest, sealhulgas järelevalvenõukogu poolt vastuvõetava päevakorra koostamise, koosolekute kokkukutsumise ja otsustatavate küsimuste päevakorda lisamise eest ning juhatab järelevalvenõukogu koosolekuid.
  Eesistuja ülesanne on koostada juhatuse päevakord, mille juhatus võtab vastu, ja ta juhatab juhatuse koosolekuid.
  Eesistuja võib teha juhatusele ettepaneku moodustada koordineerimisrühm vastavalt artiklile 45b.“; |
| --- | --- | --- |

42)

Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Eesistuja vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest, sealhulgas järelevalvenõukogu poolt vastuvõetava päevakorra koostamise, koosolekute kokkukutsumise ja otsustatavate küsimuste päevakorda lisamise eest ning juhatab järelevalvenõukogu koosolekuid.

Eesistuja ülesanne on koostada juhatuse päevakord, mille juhatus võtab vastu, ja ta juhatab juhatuse koosolekuid.

Eesistuja võib teha juhatusele ettepaneku moodustada koordineerimisrühm vastavalt artiklile 45b.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Eesistuja valitakse soolise tasakaalu põhimõtet arvesse võtva avaliku valikumenetluse raames, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, võttes arvesse pädevust, oskusi ning teadmisi finantsturu osaliste ja finantsturgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Järelevalvenõukogu koostab komisjoni abiga eesistuja ametikohale kvalifitseeruvate kandidaatide nimekirja. Nõukogu võtab kandidaatide nimekirja põhjal vastu otsuse eesistuja nimetamise kohta, kui ta on saanud Euroopa Parlamendi kinnituse.
  Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 osutatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu otsuse tema ametist tagandamise kohta.
  Samuti valib järelevalvenõukogu oma liikmete seast eesistuja asetäitja, kes täidab eesistuja kohustusi tema puudumise korral. Kõnealust eesistuja asetäitjat ei tohi valida juhatuse liikmete seast.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Eesistuja valitakse soolise tasakaalu põhimõtet arvesse võtva avaliku valikumenetluse raames, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, võttes arvesse pädevust, oskusi ning teadmisi finantsturu osaliste ja finantsturgude kohta ning kogemusi finantsjärelevalve ja -regulatsiooni valdkonnas. Järelevalvenõukogu koostab komisjoni abiga eesistuja ametikohale kvalifitseeruvate kandidaatide nimekirja. Nõukogu võtab kandidaatide nimekirja põhjal vastu otsuse eesistuja nimetamise kohta, kui ta on saanud Euroopa Parlamendi kinnituse.

Kui eesistuja ei vasta enam artiklis 49 osutatud tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi raskes üleastumises, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu otsuse tema ametist tagandamise kohta.

Samuti valib järelevalvenõukogu oma liikmete seast eesistuja asetäitja, kes täidab eesistuja kohustusi tema puudumise korral. Kõnealust eesistuja asetäitjat ei tohi valida juhatuse liikmete seast.“;

| c) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Esimeses lõigus osutatud hindamise käigus täidab eesistuja ülesandeid eesistuja asetäitja.
  Nõukogu võib järelevalvenõukogu ettepanekul ja komisjoni abiga ning esimeses lõigus osutatud hinnangut arvesse võttes pikendada eesistuja ametiaega üks kord.“; |
| --- | --- |

c)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Esimeses lõigus osutatud hindamise käigus täidab eesistuja ülesandeid eesistuja asetäitja.

Nõukogu võib järelevalvenõukogu ettepanekul ja komisjoni abiga ning esimeses lõigus osutatud hinnangut arvesse võttes pikendada eesistuja ametiaega üks kord.“;

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Eesistuja võib ametist vabastada üksnes tõsistel põhjustel. Seda võib teha üksnes Euroopa Parlament nõukogu otsuse alusel, mis võetakse vastu pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Eesistuja võib ametist vabastada üksnes tõsistel põhjustel. Seda võib teha üksnes Euroopa Parlament nõukogu otsuse alusel, mis võetakse vastu pärast järelevalvenõukoguga konsulteerimist.“

| 43) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Eesistuja sõltumatus“; |
| --- | --- | --- |

43)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Eesistuja sõltumatus“;

| b) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Ilma et see piiraks järelevalvenõukogu rolli seoses eesistuja ülesannetega, ei küsi ega võta eesistuja vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“ |
| --- | --- |

b)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks järelevalvenõukogu rolli seoses eesistuja ülesannetega, ei küsi ega võta eesistuja vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja asutustelt, valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.“

| 44) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 49a
  Kulud
  Eesistuja avalikustab kahe nädala jooksul pärast kohtumise toimumist kõik väliste sidusrühmadega toimunud kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“ |
| --- | --- |

44)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 49a

Kulud

Eesistuja avalikustab kahe nädala jooksul pärast kohtumise toimumist kõik väliste sidusrühmadega toimunud kohtumised ja saadud hüved. Kulud registreeritakse avalikult kooskõlas personalieeskirjadega.“

| 45) | Artikkel 50 jäetakse välja. |
| --- | --- |

45)

Artikkel 50 jäetakse välja.

| 46) | Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Ühiskomitee toimib foorumina, kus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), võttes arvesse sektori eripära, et tagada töö valdkonnaülene ühtlus, eelkõige järgmistes küsimustes:“; |
| --- | --- | --- | --- |

46)

Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Ühiskomitee toimib foorumina, kus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb korrapärast ja tihedat koostööd Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), võttes arvesse sektori eripära, et tagada töö valdkonnaülene ühtlus, eelkõige järgmistes küsimustes:“;

| ii) | esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | finantskonglomeraadid ja, kui see on liidu õigusega nõutav, usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

finantskonglomeraadid ja, kui see on liidu õigusega nõutav, usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine;“;

| iii) | viies taane asendatakse järgmisega:






  „— | küberturvalisus;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

viies taane asendatakse järgmisega:

„—

küberturvalisus;“;

| iv) | kuues taane asendatakse järgmisega:






  „— | teabe ja parimate tavade vahetus Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste Euroopa järelevalveasutustega;“; |
| --- | --- | --- |

iv)

kuues taane asendatakse järgmisega:

„—

teabe ja parimate tavade vahetus Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste Euroopa järelevalveasutustega;“;

| v) | lisatakse järgmised taanded:






  „— | jaefinantsteenused ning tarbijate ja investorite kaitse; |
| --- | --- | --- |

v)

lisatakse järgmised taanded:

„—

jaefinantsteenused ning tarbijate ja investorite kaitse;

| — | artikli 1 lõike 6 kohaselt moodustatud komitee nõuanne.“; |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõike 6 kohaselt moodustatud komitee nõuanne.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Ühiskomitee võib abistada komisjoni tingimuste, tehniliste nõuete ja korra hindamisel, millega tagatakse automatiseeritud keskmehhanismide turvaline ja tõhus sidestamine vastavalt aruandele, millele on osutatud direktiivi (EL) 2015/849 artikli 32a lõikes 5, ning nimetatud direktiivi kohaste riiklike registrite tulemuslikul omavahelisel sidestamisel.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Ühiskomitee võib abistada komisjoni tingimuste, tehniliste nõuete ja korra hindamisel, millega tagatakse automatiseeritud keskmehhanismide turvaline ja tõhus sidestamine vastavalt aruandele, millele on osutatud direktiivi (EL) 2015/849 artikli 32a lõikes 5, ning nimetatud direktiivi kohaste riiklike registrite tulemuslikul omavahelisel sidestamisel.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ühiskomiteel on Euroopa järelevalveasutuste eraldatud töötajad, kes moodustavad alalise sekretariaadi. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eraldab piisavad vahendid haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulude katmiseks.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ühiskomiteel on Euroopa järelevalveasutuste eraldatud töötajad, kes moodustavad alalise sekretariaadi. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eraldab piisavad vahendid haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulude katmiseks.“

| 47) | Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Ühiskomitee eesistuja nimetatakse ametisse iga-aastase rotatsiooni alusel Euroopa järelevalveasutuste eesistujate hulgast. Ühiskomitee eesistuja on ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja teine asetäitja.“; |
| --- | --- | --- |

47)

Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ühiskomitee eesistuja nimetatakse ametisse iga-aastase rotatsiooni alusel Euroopa järelevalveasutuste eesistujate hulgast. Ühiskomitee eesistuja on ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja teine asetäitja.“;

| b) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord kolme kuu tagant.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord kolme kuu tagant.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesistuja teavitab järelevalvenõukogu korrapäraselt ühiskomitee koosolekutel võetud seisukohtadest.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesistuja teavitab järelevalvenõukogu korrapäraselt ühiskomitee koosolekutel võetud seisukohtadest.“

| 48) | Artiklid 56 ja 57 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 56
  Ühised seisukohad ja õigusaktid
  Käesoleva määruse II peatüki kohaste ülesannete piires ja eelkõige seoses direktiivi 2002/87/EÜ rakendamisega peab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jõudma konsensuse alusel ühisele seisukohale olenevalt olukorrast Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve).
  Käesoleva määruse artiklite 10–16 kohased meetmed ning artiklite 17, 18 ja 19 kohased otsused, mis on seotud direktiivi 2002/87/EÜ kohaldamise või käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud muude selliste liidu seadusandlike aktide kohaldamisega, mis kuuluvad ka Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) või Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) pädevusse, võtavad vastu, olenevalt olukorrast, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) samal ajal, kui see on nõutav liidu õigusega.


  Artikkel 57
  Allkomiteed

  1.   Ühiskomitee võib moodustada ühiskomiteele ühiste seisukohtade ja õigusaktide eelnõude koostamiseks allkomiteesid.


  2.   Igasse allkomiteesse kuuluvad artikli 55 lõikes 1 osutatud isikud ja iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse töötajate üks kõrgetasemeline esindaja.


  3.   Iga allkomitee valib asjaomaste pädevate asutuste esindajate hulgast esimehe, kes on ka ühiskomitees vaatleja.


  4.   Artikli 56 kohaldamisel moodustatakse ühiskomitee allkomiteena finantskonglomeraatide allkomitee.


  5.   Ühiskomitee avaldab oma veebisaidil kõik moodustatud allkomiteed, sealhulgas nende volitused ja liikmete nimekirja koos nende vastavate ülesannetega allkomitees.“ |
| --- | --- |

48)

Artiklid 56 ja 57 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 56

Ühised seisukohad ja õigusaktid

Käesoleva määruse II peatüki kohaste ülesannete piires ja eelkõige seoses direktiivi 2002/87/EÜ rakendamisega peab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jõudma konsensuse alusel ühisele seisukohale olenevalt olukorrast Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve).

Käesoleva määruse artiklite 10–16 kohased meetmed ning artiklite 17, 18 ja 19 kohased otsused, mis on seotud direktiivi 2002/87/EÜ kohaldamise või käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud muude selliste liidu seadusandlike aktide kohaldamisega, mis kuuluvad ka Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) või Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) pädevusse, võtavad vastu, olenevalt olukorrast, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) samal ajal, kui see on nõutav liidu õigusega.

Artikkel 57

Allkomiteed

1.   Ühiskomitee võib moodustada ühiskomiteele ühiste seisukohtade ja õigusaktide eelnõude koostamiseks allkomiteesid.

2.   Igasse allkomiteesse kuuluvad artikli 55 lõikes 1 osutatud isikud ja iga liikmesriigi asjaomase pädeva asutuse töötajate üks kõrgetasemeline esindaja.

3.   Iga allkomitee valib asjaomaste pädevate asutuste esindajate hulgast esimehe, kes on ka ühiskomitees vaatleja.

4.   Artikli 56 kohaldamisel moodustatakse ühiskomitee allkomiteena finantskonglomeraatide allkomitee.

5.   Ühiskomitee avaldab oma veebisaidil kõik moodustatud allkomiteed, sealhulgas nende volitused ja liikmete nimekirja koos nende vastavate ülesannetega allkomitees.“

| 49) | Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Moodustatakse Euroopa järelevalveasutuste apellatsiooninõukogu.“; |
| --- | --- | --- |

49)

Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Moodustatakse Euroopa järelevalveasutuste apellatsiooninõukogu.“;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Apellatsiooninõukogu koosseisu kuulub kuus liiget ja kuus asendusliiget, kellel on hea reputatsioon, tõendatud asjakohased teadmised liidu õiguses ning piisav rahvusvaheline erialane töökogemus panganduse, kindlustuse, tööandjapensionide, väärtpaberiturgude või muude finantsteenuste valdkonnas, ning kes ei ole pädevate asutuste või muude Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusse kaasatud liikmesriikide asutuste või liidu institutsioonide või asutuste ametis olevad töötajad ega väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed. Liikmed ja asendusliikmed peavad olema mõne liikmesriigi kodanikud ja peavad oskama väga heal tasemel vähemalt kahte liidu ametlikku keelt. Apellatsiooninõukogu liikmetel peavad olema piisavad õigusalased teadmised, et anda õigusalast nõu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volituste teostamise seaduslikkuse, sealhulgas proportsionaalsuse kohta.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Apellatsiooninõukogu koosseisu kuulub kuus liiget ja kuus asendusliiget, kellel on hea reputatsioon, tõendatud asjakohased teadmised liidu õiguses ning piisav rahvusvaheline erialane töökogemus panganduse, kindlustuse, tööandjapensionide, väärtpaberiturgude või muude finantsteenuste valdkonnas, ning kes ei ole pädevate asutuste või muude Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusse kaasatud liikmesriikide asutuste või liidu institutsioonide või asutuste ametis olevad töötajad ega väärtpaberituru sidusrühmade kogu liikmed. Liikmed ja asendusliikmed peavad olema mõne liikmesriigi kodanikud ja peavad oskama väga heal tasemel vähemalt kahte liidu ametlikku keelt. Apellatsiooninõukogu liikmetel peavad olema piisavad õigusalased teadmised, et anda õigusalast nõu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volituste teostamise seaduslikkuse, sealhulgas proportsionaalsuse kohta.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhatus nimetab ametisse apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.
  Pärast nimekirja saamist võib Euroopa Parlament kutsuda apellatsiooninõukogu liikmete ja asendusliikmete kandidaate enda ette esinema ja vastama parlamendiliikmete küsimustele.
  Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid enda ette esinema ja parlamendiliikmete küsimustele vastama alati, kui seda palutakse, välja arvatud kui esinemine, küsimused või vastused on seotud konkreetse juhtumiga, mille kohta apellatsiooninõukogu on teinud otsuse või mis on apellatsiooninõukogus menetlemisel.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhatus nimetab ametisse apellatsiooninõukogu kaks liiget ja kaks asendusliiget komisjoni esitatud nimekirja alusel pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja olles konsulteerinud järelevalvenõukoguga.

Pärast nimekirja saamist võib Euroopa Parlament kutsuda apellatsiooninõukogu liikmete ja asendusliikmete kandidaate enda ette esinema ja vastama parlamendiliikmete küsimustele.

Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid enda ette esinema ja parlamendiliikmete küsimustele vastama alati, kui seda palutakse, välja arvatud kui esinemine, küsimused või vastused on seotud konkreetse juhtumiga, mille kohta apellatsiooninõukogu on teinud otsuse või mis on apellatsiooninõukogus menetlemisel.“;

| 50) | Artikli 59 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Apellatsiooninõukogu liikmed ning tegevustoetust ja sekretariaaditeenuseid pakkuvad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajad ei tohi kaebuse menetlemises osaleda, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid, kui nad on olnud varem mõne menetlusosalise esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.“ |
| --- | --- |

50)

Artikli 59 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Apellatsiooninõukogu liikmed ning tegevustoetust ja sekretariaaditeenuseid pakkuvad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajad ei tohi kaebuse menetlemises osaleda, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid, kui nad on olnud varem mõne menetlusosalise esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.“

| 51) | Artikli 60 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kaebus koos selle põhjendustega esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kirjalikult kolme kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kolme kuu jooksul alates päevast, mil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve oma otsuse avaldas.
  Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kolme kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.“ |
| --- | --- |

51)

Artikli 60 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kaebus koos selle põhjendustega esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kirjalikult kolme kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kolme kuu jooksul alates päevast, mil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve oma otsuse avaldas.

Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kolme kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.“

| 52) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 60a
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volituste ületamine
  Iga füüsiline või juriidiline isik võib saata komisjonile põhjendatud arvamuse, kui tema hinnangul on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve artiklite 16 ja 16b kohaldamisalas toimides ületanud oma volitusi, sealhulgas ei ole järginud artikli 1 lõikes 5 osutatud proportsionaalsuse põhimõtet, ning see puudutab otseselt ja isiklikult kõnealust isikut.“ |
| --- | --- |

52)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 60a

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volituste ületamine

Iga füüsiline või juriidiline isik võib saata komisjonile põhjendatud arvamuse, kui tema hinnangul on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve artiklite 16 ja 16b kohaldamisalas toimides ületanud oma volitusi, sealhulgas ei ole järginud artikli 1 lõikes 5 osutatud proportsionaalsuse põhimõtet, ning see puudutab otseselt ja isiklikult kõnealust isikut.“

| 53) | Artikli 62 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (*47) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 70 kohase liidu asutuse tulu koosneb eelkõige järgmiste vahendite kombinatsioonist:


  (*47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“
  " |
| --- | --- | --- |

53)

Artikli 62 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (*47) (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 70 kohase liidu asutuse tulu koosneb eelkõige järgmiste vahendite kombinatsioonist:

(*47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“
  "

*47

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „d) | vabatahtlikud sissemaksed liikmesriikidelt või vaatlejatelt; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„d)

vabatahtlikud sissemaksed liikmesriikidelt või vaatlejatelt;

| e) | kokkuleppe kohaselt makstavad tasud väljaannete, koolituse ja muude Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pakutud teenuste eest, kui üks või mitu pädevat asutust on neid konkreetselt taotlenud.“; |
| --- | --- |

e)

kokkuleppe kohaselt makstavad tasud väljaannete, koolituse ja muude Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pakutud teenuste eest, kui üks või mitu pädevat asutust on neid konkreetselt taotlenud.“;

| c) | lisatakse järgmine lõik:
  „Vabatahtlikke sissemakseid liikmesriikidelt või vaatlejatelt ei võeta vastu, kui nende vastuvõtmine seaks kahtluse alla Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõltumatuse ja erapooletuse. Vabatahtlikke sissemakseid, mis kujutavad endast pädeva asutuse poolt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele delegeeritud ülesannetega kaasnevate kulude hüvitamist, ei käsitata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõltumatust kahtluse alla seadvatena.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõik:

„Vabatahtlikke sissemakseid liikmesriikidelt või vaatlejatelt ei võeta vastu, kui nende vastuvõtmine seaks kahtluse alla Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõltumatuse ja erapooletuse. Vabatahtlikke sissemakseid, mis kujutavad endast pädeva asutuse poolt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele delegeeritud ülesannetega kaasnevate kulude hüvitamist, ei käsitata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõltumatust kahtluse alla seadvatena.“

| 54) | Artiklid 63, 64 ja 65 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 63
  Eelarve koostamine

  1.   Tegevdirektor koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi projekti Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.


  2.   Järelevalvenõukogu võtab vastu järgmise kolme eelarveaasta ühtse programmdokumendi projekti, mille on heaks kiitnud juhatus.


  3.   Juhatus edastab ühtse programmdokumendi komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale 31. jaanuariks.


  4.   Ühtset programmdokumenti arvesse võttes kannab komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 313 ja 314 liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa.


  5.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametikohtade loetelu. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.


  6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.


  7.   Juhatus teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.


  8.   Piiramata finantsmääruse artiklite 266 ja 267 kohaldamist, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu andma heakskiidu kõigile projektidele, millel võib olla oluline finants- või pikaajaline mõju Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektidele, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral, sealhulgas kaitseklauslitele.



  Artikkel 64
  Eelarve täitmine ja kontroll

  1.   Tegevdirektor on eelarvevahendite käsutaja ning täidab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aastaeelarvet.


  2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande. Artikkel 70 ei takista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet esitamast kontrollikojale mis tahes kontrollikoja nõutud teavet, mis jääb kontrollikoja pädevusse.


  3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed komisjoni peaarvepidaja kindlaks määratud viisil ja vormis.


  4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.


  5.   Pärast finantsmääruse artikli 246 kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta esitatud kontrollikoja märkuste saamist koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Tegevdirektor saadab aruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta arvamuse.


  6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 15. juuniks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.


  7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.


  8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks ning saadab vastuse koopia ka juhatusele ja komisjonile.


  9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 261 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.


  10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal N+2 heakskiidu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusele aasta N eelarve täitmisel.


  11.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab põhjendatud arvamuse Euroopa Parlamendi seisukoha ja kõigi muude eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendi poolt tehtud tähelepanekute kohta.



  Artikkel 65
  Finantsreeglid
  Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes kohaldatavad finantsreeglid. Kõnealused reeglid ei tohi kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2019/715 (*48), välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve konkreetsete tegevusvajadustega ning komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.


  (*48)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

54)

Artiklid 63, 64 ja 65 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 63

Eelarve koostamine

1.   Tegevdirektor koostab igal aastal iga-aastase ja mitmeaastase programmi põhjal ühtse programmdokumendi projekti Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tulude ja kulude eelarvestuse ja personali kohta kolmeks järgmiseks eelarveaastaks ning edastab selle koos ametikohtade loeteluga juhatusele ja järelevalvenõukogule.

2.   Järelevalvenõukogu võtab vastu järgmise kolme eelarveaasta ühtse programmdokumendi projekti, mille on heaks kiitnud juhatus.

3.   Juhatus edastab ühtse programmdokumendi komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale 31. jaanuariks.

4.   Ühtset programmdokumenti arvesse võttes kannab komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 313 ja 314 liidu eelarve projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning liidu üldeelarvest eraldatava tasakaalustava toetuse summa.

5.   Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametikohtade loetelu. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tasakaalustavaks toetuseks kasutatavad assigneeringud.

6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarve võtab vastu järelevalvenõukogu. Eelarve on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavad kohandused.

7.   Juhatus teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule viivitamata oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektide, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral.

8.   Piiramata finantsmääruse artiklite 266 ja 267 kohaldamist, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu andma heakskiidu kõigile projektidele, millel võib olla oluline finants- või pikaajaline mõju Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga seotud projektidele, näiteks hoonete üürimise või ostmise korral, sealhulgas kaitseklauslitele.

Artikkel 64

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Tegevdirektor on eelarvevahendite käsutaja ning täidab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aastaeelarvet.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande. Artikkel 70 ei takista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet esitamast kontrollikojale mis tahes kontrollikoja nõutud teavet, mis jääb kontrollikoja pädevusse.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks vajalikud raamatupidamisandmed komisjoni peaarvepidaja kindlaks määratud viisil ja vormis.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarve täitmist ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka järelevalvenõukogu liikmetele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

5.   Pärast finantsmääruse artikli 246 kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esialgse raamatupidamisaruande kohta esitatud kontrollikoja märkuste saamist koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lõpliku raamatupidamisaruande. Tegevdirektor saadab aruande järelevalvenõukogule, kes esitab selle kohta arvamuse.

6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega komisjoni peaarvepidajale, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaarvepidaja saadab järgmise aasta 15. juuniks komisjoni peaarvepidajale ka aruandepaketi standardvormis, mille komisjoni peaarvepidaja on konsolideerimise eesmärgil ette näinud.

7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.

8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta 30. septembriks ning saadab vastuse koopia ka juhatusele ja komisjonile.

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 261 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta kohaldamiseks.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal N+2 heakskiidu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusele aasta N eelarve täitmisel.

11.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab põhjendatud arvamuse Euroopa Parlamendi seisukoha ja kõigi muude eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendi poolt tehtud tähelepanekute kohta.

Artikkel 65

Finantsreeglid

Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes kohaldatavad finantsreeglid. Kõnealused reeglid ei tohi kalduda kõrvale komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2019/715 (*48), välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve konkreetsete tegevusvajadustega ning komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

(*48)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1).“
  "

*48

| 55) | Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (*49) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes piiranguteta.


  (*49)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

55)

Artikli 66 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (*49) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suhtes piiranguteta.

(*49)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).“
  "

*49

| 56) | Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvenõukogu liikmetel ning kõigil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõigil teistel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel, on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“; |
| --- | --- | --- |

56)

Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu liikmetel ning kõigil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajatel, sealhulgas liikmesriikidest ajutiselt lähetatud ametnikel ja kõigil teistel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve heaks lepingulisel alusel töötavatel isikutel, on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ning asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist.“;

| b) | lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva artikli lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused ei takista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise menetlustes.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva artikli lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohased kohustused ei takista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja pädevaid asutusi kasutamast teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlike aktide täitmise tagamiseks, eriti otsuste tegemise menetlustes.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Juhatus ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannetega seotud teenuseid, sealhulgas juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste nimetatud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõudeid, mis on samaväärsed lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega.
  Samad ametisaladuse hoidmise nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusest.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Juhatus ja järelevalvenõukogu tagavad, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või vahetevahel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannetega seotud teenuseid, sealhulgas juhatuse ja järelevalvenõukogu poolt heaks kiidetud või pädevate asutuste nimetatud ametnike ja isikute suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõudeid, mis on samaväärsed lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega.

Samad ametisaladuse hoidmise nõuded kehtivad ka vaatlejatele, kes osalevad juhatuse ja järelevalvenõukogu koosolekutel ning võtavad osa Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevusest.“;

| d) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantsturu osaliste suhtes.
  Kõnealuse teabe suhtes kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustuse tingimusi. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kehtestab oma kodukorras lõigetes 1 ja 2 osutatud konfidentsiaalsusnõuete rakendamise praktilise korra.


  4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohaldab komisjoni otsust (EL, Euratom) 2015/444 (*50).


  (*50)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).“
  " |
| --- | --- |

d)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõiked 1 ja 2 ei takista Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet vahetamast teavet pädevate asutustega kooskõlas käesoleva määrusega ja muude liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse finantsturu osaliste suhtes.

Kõnealuse teabe suhtes kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustuse tingimusi. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kehtestab oma kodukorras lõigetes 1 ja 2 osutatud konfidentsiaalsusnõuete rakendamise praktilise korra.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohaldab komisjoni otsust (EL, Euratom) 2015/444 (*50).

(*50)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).“
  "

*50

| 57) | Artikkel 71 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 71
  Andmekaitse
  Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (*51), kui nad täidavad oma ülesandeid.


  (*51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  " |
| --- | --- |

57)

Artikkel 71 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 71

Andmekaitse

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kohustusi seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (*51), kui nad täidavad oma ülesandeid.

(*51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*51

| 58) | Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“ |
| --- | --- |

58)

Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Juhatus võtab vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks.“

| 59) | Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Vajalikud kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erinorme, määratakse kindlaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“ |
| --- | --- |

59)

Artikli 74 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Vajalikud kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asukohaliikmesriigis eraldatavaid ruume ja selle riigi pakutavaid vahendeid ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asukohaliikmesriigis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erinorme, määratakse kindlaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asukohaliikmesriigi vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast juhatuse heakskiidu saamist.“

| 60) | Artikkel 76 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 76
  Suhe Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet käsitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee õigusjärglasena. Kõik Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ja komisjon.“ |
| --- | --- |

60)

Artikkel 76 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 76

Suhe Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet käsitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee õigusjärglasena. Kõik Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee varad ja kohustused ning kõik pooleliolevad toimingud antakse hiljemalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutamise kuupäeval automaatselt üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee koostab aruande oma varade ja kohustuste lõppseisu kohta kõnealuse üleandmise kuupäeva seisuga. Kõnealuse aruande auditeerivad ja kinnitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ja komisjon.“

| 61) | Artiklit 81 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembriks 2021 ning pärast seda iga kolme aasta järel üldaruande Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee tegevuse ja käesolevas määruses sätestatud menetluste rakendamisel omandatud kogemuste kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist:“; |
| --- | --- | --- | --- |

61)

Artiklit 81 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembriks 2021 ning pärast seda iga kolme aasta järel üldaruande Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee tegevuse ja käesolevas määruses sätestatud menetluste rakendamisel omandatud kogemuste kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist:“;

| ii) | punktis a asendatakse sissejuhatav lause ja alapunkt i järgmisega:






  „a) | pädevate asutuste järelevalvetavade osas saavutatud tulemuslikkus ja ühtsustamine:






  i) | pädevate asutuste sõltumatus ning ühtsustamine hea ühingujuhtimise tavaga samaväärsete standardite osas;“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punktis a asendatakse sissejuhatav lause ja alapunkt i järgmisega:

„a)

pädevate asutuste järelevalvetavade osas saavutatud tulemuslikkus ja ühtsustamine:

i)

pädevate asutuste sõltumatus ning ühtsustamine hea ühingujuhtimise tavaga samaväärsete standardite osas;“;

| iii) | lisatakse järgmine punkt:






  „g) | ühiskomitee toimimine.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine punkt:

„g)

ühiskomitee toimimine.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „2a.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu artikli 9a kohaldamise kohta.


  2b.   Lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu kolmandate riikide kauplemiskohtade võimaliku järelevalve kohta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt, uurides selliseid aspekte nagu tunnustamine süsteemse olulisuse põhjal, organisatsioonilised nõuded, nõuete pidev täitmine, trahvid ja sunniraha ning töötajad ja vahendid. Hindamise käigus võtab komisjon arvesse mõju likviidsusele, sealhulgas parima hinna kättesaadavust investorite jaoks, parimat täitmist ELi klientide jaoks, juurdepääsu tõkkeid ja majanduslikku kasu ELi vastaspoolte jaoks ülemaailmsel kauplemisel ning kapitaliturgude liidu arengut.


  2c.   Lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu kolmandate riikide väärtpaberite keskdepositooriumite võimaliku järelevalve kohta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt, uurides selliseid aspekte nagu tunnustamine süsteemse olulisuse põhjal, organisatsioonilised nõuded, nõuete pidev täitmine, trahvid ja sunniraha ning töötajad ja vahendid.


  2d.   Komisjon esitab lõigetes 2b ja 2c osutatud hinnangud, vajaduse korral koos seadusandlike ettepanekutega, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 30. juuniks 2021.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„2a.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu artikli 9a kohaldamise kohta.

2b.   Lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu kolmandate riikide kauplemiskohtade võimaliku järelevalve kohta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt, uurides selliseid aspekte nagu tunnustamine süsteemse olulisuse põhjal, organisatsioonilised nõuded, nõuete pidev täitmine, trahvid ja sunniraha ning töötajad ja vahendid. Hindamise käigus võtab komisjon arvesse mõju likviidsusele, sealhulgas parima hinna kättesaadavust investorite jaoks, parimat täitmist ELi klientide jaoks, juurdepääsu tõkkeid ja majanduslikku kasu ELi vastaspoolte jaoks ülemaailmsel kauplemisel ning kapitaliturgude liidu arengut.

2c.   Lõikes 1 osutatud üldaruande osana koostab komisjon pärast kõigi asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega konsulteerimist põhjaliku hinnangu kolmandate riikide väärtpaberite keskdepositooriumite võimaliku järelevalve kohta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt, uurides selliseid aspekte nagu tunnustamine süsteemse olulisuse põhjal, organisatsioonilised nõuded, nõuete pidev täitmine, trahvid ja sunniraha ning töötajad ja vahendid.

2d.   Komisjon esitab lõigetes 2b ja 2c osutatud hinnangud, vajaduse korral koos seadusandlike ettepanekutega, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 30. juuniks 2021.“

Artikkel 4

Määruse (EL) nr 600/2014 muutmine

Määrust (EL) nr 600/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „g) | aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmine ja nende järelevalve“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„g)

aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmine ja nende järelevalve“.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 18 asendatakse järgmisega:






  „18) | „pädev asutus” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud pädev asutus, ja kui on tegemist aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja nende järelevalvega, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, välja arvatud selliste tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate puhul, kellele on tehtud erand vastavalt käesoleva artikli lõikele 3;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 18 asendatakse järgmisega:

„18)

„pädev asutus” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud pädev asutus, ja kui on tegemist aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja nende järelevalvega, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, välja arvatud selliste tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate puhul, kellele on tehtud erand vastavalt käesoleva artikli lõikele 3;“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „22a) | „kõrgem juhtkond” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 37 määratletud kõrgem juhtkond;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„22a)

„kõrgem juhtkond” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 37 määratletud kõrgem juhtkond;“;

| iii) | punktid 34, 35 ja 36 asendatakse järgmisega:






  „34) | „tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja” – isik, kellel on käesoleva määruse kohane tegevusluba, et osutada investeerimisühingute nimel kauplemisteabearuannete avaldamise teenust vastavalt artiklitele 20 ja 21; |
| --- | --- | --- |

iii)

punktid 34, 35 ja 36 asendatakse järgmisega:

„34)

„tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja” – isik, kellel on käesoleva määruse kohane tegevusluba, et osutada investeerimisühingute nimel kauplemisteabearuannete avaldamise teenust vastavalt artiklitele 20 ja 21;

| 35) | „kauplemiskoondteabe pakkuja” – isik, kellel on käesoleva määruse kohane tegevusluba, et osutada teenust, mis seisneb reguleeritud turgudelt, mitmepoolsetelt kauplemissüsteemidelt, organiseeritud kauplemissüsteemidelt ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatelt artiklites 6, 7, 10, 12, 13, 20 ja 21 loetletud finantsinstrumentidega seonduvate kauplemisteabearuannete kokkukogumises ning nende koondamises pidevaks elektrooniliseks, reaalajas jälgitavaks andmevooks, mis pakub teavet iga finantsinstrumendi hinna ja käibe kohta; |
| --- | --- |

35)

„kauplemiskoondteabe pakkuja” – isik, kellel on käesoleva määruse kohane tegevusluba, et osutada teenust, mis seisneb reguleeritud turgudelt, mitmepoolsetelt kauplemissüsteemidelt, organiseeritud kauplemissüsteemidelt ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatelt artiklites 6, 7, 10, 12, 13, 20 ja 21 loetletud finantsinstrumentidega seonduvate kauplemisteabearuannete kokkukogumises ning nende koondamises pidevaks elektrooniliseks, reaalajas jälgitavaks andmevooks, mis pakub teavet iga finantsinstrumendi hinna ja käibe kohta;

| 36) | „tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja” – isik, kellel on käesoleva määruse kohane tegevusluba, et osutada investeerimisühingute nimel pädevatele asutustele või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tehingute üksikasjadest teatamise teenust;“; |
| --- | --- |

36)

„tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja” – isik, kellel on käesoleva määruse kohane tegevusluba, et osutada investeerimisühingute nimel pädevatele asutustele või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tehingute üksikasjadest teatamise teenust;“;

| iv) | lisatakse järgmine punkt:






  „36a) | „aruandlusteenuste pakkuja” – punktides 34–36 osutatud isik ja artikli 27b lõikes 2 osutatud isik;“; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine punkt:

„36a)

„aruandlusteenuste pakkuja” – punktides 34–36 osutatud isik ja artikli 27b lõikes 2 osutatud isik;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel määrata kindlaks need tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad, kellele seetõttu, et nad on siseturu jaoks väheolulised, laieneb käesolevast määrusest erand ning kellele annab tegevusloa ja kelle üle teeb järelevalvet pädev asutus, mis on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 26.
  Delegeeritud õigusakti vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse üht või mitut järgmist elementi:






  a) | kuivõrd osutatakse teenuseid investeerimisühingutele, kellel on tegevusluba ainult ühes liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel määrata kindlaks need tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad, kellele seetõttu, et nad on siseturu jaoks väheolulised, laieneb käesolevast määrusest erand ning kellele annab tegevusloa ja kelle üle teeb järelevalvet pädev asutus, mis on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 26.

Delegeeritud õigusakti vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse üht või mitut järgmist elementi:

a)

kuivõrd osutatakse teenuseid investeerimisühingutele, kellel on tegevusluba ainult ühes liikmesriigis;

| b) | kauplemisteabearuannete või tehingute arv; |
| --- | --- |

b)

kauplemisteabearuannete või tehingute arv;

| c) | kas tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja või tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kuulub piiriüleselt tegutsevate finantsturu osaliste hulka. |
| --- | --- |

c)

kas tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja või tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kuulub piiriüleselt tegutsevate finantsturu osaliste hulka.

Kui käesoleva määruse alusel teeb isiku üle järelevalvet Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teenuste puhul, mida isik pakub aruandlusteenuste pakkujana, siis ei tehta talle käesoleva lõike kohaselt vastu võetavas delegeeritud õigusaktis erandit Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvest ka tema muu tegevuse puhul tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujana või tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajana.“

| 3) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22
  Teabe esitamine läbipaistvuse ja muude arvutuste eesmärgil

  1.   Selleks et teha arvutused, millega määratakse kindlaks artiklites 3–11, 14–21 ja artiklis 32 osutatud kauplemiseelse ja kauplemisjärgse läbipaistvuse nõuded ning kohustusliku kauplemiskoha kord, mida kohaldatakse finantsinstrumentide suhtes, ning et määrata kindlaks, kas investeerimisühing on kliendi korralduste süsteemne täitja, võivad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevad asutused nõuda teavet järgmistelt:






  a) | kauplemiskohad, |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Teabe esitamine läbipaistvuse ja muude arvutuste eesmärgil

1.   Selleks et teha arvutused, millega määratakse kindlaks artiklites 3–11, 14–21 ja artiklis 32 osutatud kauplemiseelse ja kauplemisjärgse läbipaistvuse nõuded ning kohustusliku kauplemiskoha kord, mida kohaldatakse finantsinstrumentide suhtes, ning et määrata kindlaks, kas investeerimisühing on kliendi korralduste süsteemne täitja, võivad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevad asutused nõuda teavet järgmistelt:

a)

kauplemiskohad,

| b) | tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ning |
| --- | --- |

b)

tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ning

| c) | kauplemiskoondteabe pakkujad. |
| --- | --- |

c)

kauplemiskoondteabe pakkujad.

2.   Kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad säilitavad vajalikke andmeid piisava ajavahemiku jooksul.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles määratakse kindlaks andmenõuete sisu ja sagedus, samuti aeg, mille jooksul kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad peavad vastama lõikes 1 osutatud andmenõuetele, ning nende vastuste vormingud, samuti see, millist liiki andmed tuleb talletada, ja vähim aeg, mille jooksul kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad peavad andmed säilitama, et olla võimelised vastama sellistele andmenõuetele kooskõlas lõikega 2.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 4) | Artikli 26 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Pädevad asutused teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kättesaadavaks kogu käesoleva artikli kohaselt teatatud teabe.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 26 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Pädevad asutused teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kättesaadavaks kogu käesoleva artikli kohaselt teatatud teabe.“

| 5) | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 27
  Kohustus esitada finantsinstrumentide võrdlusandmed

  1.   Artiklis 26 osutatud tehinguaruandluse eesmärgil esitavad kauplemiskohad, kus kaubeldakse finantsinstrumentidega, mis on võetud kauplemisele reguleeritud turgudel või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele identifitseerimist võimaldavad võrdlusandmed.
  Muude selles süsteemis kaubeldavate artikli 26 lõike 2 kohaldamisalasse jäävate finantsinstrumentide kohta esitab iga kliendi korralduste süsteemne täitja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele nende finantsinstrumentidega seotud võrdlusandmed.
  Identifitseerimist võimaldavad võrdlusandmed peavad olema Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele elektroonilisel kujul ja tüüpvormingus esitamiseks valmis enne, kui algab kauplemine selle finantsinstrumendiga, mille kohta andmed esitatakse. Finantsinstrumendi võrdlusandmeid ajakohastatakse, kui finantsinstrumendi andmed muutuvad. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab nimetatud võrdlusandmed kohe oma veebisaidil. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb need võrdlusandmed pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavaks.


  2.   Et pädevatel asutustel oleks võimalik vastavalt artiklile 26 jälgida, kas investeerimisühingud käituvad ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning turu usaldusväärsust edendaval viisil, kehtestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast pädevate asutustega konsulteerimist vajaliku korra, millega tagatakse, et:






  a) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide võrdlusandmed; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Kohustus esitada finantsinstrumentide võrdlusandmed

1.   Artiklis 26 osutatud tehinguaruandluse eesmärgil esitavad kauplemiskohad, kus kaubeldakse finantsinstrumentidega, mis on võetud kauplemisele reguleeritud turgudel või millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele identifitseerimist võimaldavad võrdlusandmed.

Muude selles süsteemis kaubeldavate artikli 26 lõike 2 kohaldamisalasse jäävate finantsinstrumentide kohta esitab iga kliendi korralduste süsteemne täitja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele nende finantsinstrumentidega seotud võrdlusandmed.

Identifitseerimist võimaldavad võrdlusandmed peavad olema Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele elektroonilisel kujul ja tüüpvormingus esitamiseks valmis enne, kui algab kauplemine selle finantsinstrumendiga, mille kohta andmed esitatakse. Finantsinstrumendi võrdlusandmeid ajakohastatakse, kui finantsinstrumendi andmed muutuvad. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab nimetatud võrdlusandmed kohe oma veebisaidil. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb need võrdlusandmed pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavaks.

2.   Et pädevatel asutustel oleks võimalik vastavalt artiklile 26 jälgida, kas investeerimisühingud käituvad ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning turu usaldusväärsust edendaval viisil, kehtestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast pädevate asutustega konsulteerimist vajaliku korra, millega tagatakse, et:

a)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide võrdlusandmed;

| b) | käesoleva artikli lõike 1 alusel saadud finantsinstrumentide võrdlusandmete kvaliteet on artikli 26 kohase aruandluskohustuse täitmiseks sobiv; |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõike 1 alusel saadud finantsinstrumentide võrdlusandmete kvaliteet on artikli 26 kohase aruandluskohustuse täitmiseks sobiv;

| c) | käesoleva artikli lõike 1 alusel saadud finantsinstrumentide võrdlusandmed edastatakse tõhusalt ja viivitamata asjakohastele pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

c)

käesoleva artikli lõike 1 alusel saadud finantsinstrumentide võrdlusandmed edastatakse tõhusalt ja viivitamata asjakohastele pädevatele asutustele;

| d) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste vahel on olemas tulemuslikud mehhanismid andmete edastamise või kvaliteediga seotud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

d)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste vahel on olemas tulemuslikud mehhanismid andmete edastamise või kvaliteediga seotud probleemide lahendamiseks.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:

| a) | kooskõlas lõikega 1 finantsinstrumentide võrdlusandmete standardid ja vormid, sh meetodid ja kord esialgsete ja ajakohastatud andmete esitamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja nende edastamiseks pädevatele asutustele kooskõlas lõikega 1, ning selliste andmete vorm ja sisu; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas lõikega 1 finantsinstrumentide võrdlusandmete standardid ja vormid, sh meetodid ja kord esialgsete ja ajakohastatud andmete esitamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja nende edastamiseks pädevatele asutustele kooskõlas lõikega 1, ning selliste andmete vorm ja sisu;

| b) | tehnilised meetmed, mis on vajalikud seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste kehtestatava korraga vastavalt lõikele 2. |
| --- | --- |

b)

tehnilised meetmed, mis on vajalikud seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevate asutuste kehtestatava korraga vastavalt lõikele 2.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib peatada lõikes 1 täpsustatud aruandluskohustused teatavate või kõigi finantsinstrumentide puhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | peatamine on vajalik selleks, et säilitada lõikes 1 täpsustatud aruandluskohustuse aluseks olevate võrdlusandmete usaldusväärsus ja kvaliteet, mida võib ohustada mis tahes järgmine:






  i) | esitatud andmete tõsine puudulikkus, ebatäpsus või laostus, või |
| --- | --- | --- |

a)

peatamine on vajalik selleks, et säilitada lõikes 1 täpsustatud aruandluskohustuse aluseks olevate võrdlusandmete usaldusväärsus ja kvaliteet, mida võib ohustada mis tahes järgmine:

i)

esitatud andmete tõsine puudulikkus, ebatäpsus või laostus, või

| ii) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, riiklike pädevate asutuste, turutaristute, kliiringu- ja arveldussüsteemide ning oluliste turuosaliste poolt vastavate võrdlusandmete esitamiseks, kogumiseks, töötlemiseks või talletamiseks kasutatud süsteemide õigeaegse kättesaadavuse puudumine või nende toimimise häiritus või kahjustatus; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, riiklike pädevate asutuste, turutaristute, kliiringu- ja arveldussüsteemide ning oluliste turuosaliste poolt vastavate võrdlusandmete esitamiseks, kogumiseks, töötlemiseks või talletamiseks kasutatud süsteemide õigeaegse kättesaadavuse puudumine või nende toimimise häiritus või kahjustatus;

| b) | kohaldatavad liidu regulatiivsed nõuded ohtu ei käsitle; |
| --- | --- |

b)

kohaldatavad liidu regulatiivsed nõuded ohtu ei käsitle;

| c) | peatamine ei avalda finantsturgude tõhususele või investoritele kahjustavat mõju, mis oleks võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne; |
| --- | --- |

c)

peatamine ei avalda finantsturgude tõhususele või investoritele kahjustavat mõju, mis oleks võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne;

| d) | peatamine ei põhjusta õiguslikku arbitraaži. |
| --- | --- |

d)

peatamine ei põhjusta õiguslikku arbitraaži.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud meetme võtmisel võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse, millises ulatuses tagab meede lõikes 2 täpsustatud otstarbel esitatud andmete õigsuse ja täielikkuse.

Enne kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab esimeses lõigus osutatud meedet rakendada, teavitab ta asjaomaseid pädevaid asutusi.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrus, täpsustades esimeses lõigus osutatud tingimusi ning asjaolusid, mille korral nimetatud lõigus osutatud peatamise kohaldamine lõpetatakse.“

| 6) | Lisatakse järgmine jaotis:


  „IVa JAOTIS


  ARUANDLUSTEENUSED




  1. PEATÜKK




  Aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmine




  Artikkel 27a
  Käesolevas jaotises tähendab „riiklik pädev asutus” direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud pädevat asutust.


  Artikkel 27b
  Tegevusloa nõue

  1.   Selleks et tegutseda tavapärase kutse- või äritegevuse vormis tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujana, on vaja eelnevat tegevusluba, mille annab välja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva jaotise sätete kohaselt.
  Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust kohaldatakse artikli 2 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt kindlaks määratud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate suhtes vastavalt käesolevale jaotisele asjaomase riikliku pädeva asutuse poolse eelneva tegevusloa ja järelevalve nõuet.


  2.   Samuti võib tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja teenuseid osutada kauplemiskohta korraldav investeerimisühing või turukorraldaja tingimusel, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või asjaomane riiklik pädev asutus on eelnevalt kontrollinud investeerimisühingu või turukorraldaja vastavust käesolevale jaotisele. Selliste teenuste osutamist kajastatakse nende tegevusloas.


  3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab kõigi liidu aruandlusteenuste pakkujate registri. Kõnealune register on avalikult kättesaadav, sisaldab teavet teenuste kohta, mille osutamiseks aruandlusteenuste pakkujal on tegevusluba, ja seda ajakohastatakse korrapäraselt.
  Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus on tegevusloa kooskõlas artikliga 27e kehtetuks tunnistanud, avaldatakse teave kehtetuks tunnistamise kohta registris viieks aastaks.


  4.   Aruandlusteenuste pakkujad osutavad oma teenuseid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riikliku pädeva asutuse järelevalve all. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus kontrollib korrapäraselt aruandlusteenuste pakkujate vastavust käesolevale jaotisele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus jälgib, et aruandlusteenuste pakkujad vastaksid alati käesolevas jaotises kehtestatud esmase tegevusloa andmise tingimustele.



  Artikkel 27c
  Aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmine

  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus annab aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa käesoleva jaotise tähenduses, kui






  a) | aruandlusteenuste pakkuja on liidus asutatud juriidiline isik ning |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine jaotis:

„IVa JAOTIS

ARUANDLUSTEENUSED

1. PEATÜKK

Aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmine

Artikkel 27a

Käesolevas jaotises tähendab „riiklik pädev asutus” direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud pädevat asutust.

Artikkel 27b

Tegevusloa nõue

1.   Selleks et tegutseda tavapärase kutse- või äritegevuse vormis tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujana, on vaja eelnevat tegevusluba, mille annab välja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva jaotise sätete kohaselt.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust kohaldatakse artikli 2 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakti kohaselt kindlaks määratud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate suhtes vastavalt käesolevale jaotisele asjaomase riikliku pädeva asutuse poolse eelneva tegevusloa ja järelevalve nõuet.

2.   Samuti võib tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja teenuseid osutada kauplemiskohta korraldav investeerimisühing või turukorraldaja tingimusel, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või asjaomane riiklik pädev asutus on eelnevalt kontrollinud investeerimisühingu või turukorraldaja vastavust käesolevale jaotisele. Selliste teenuste osutamist kajastatakse nende tegevusloas.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab kõigi liidu aruandlusteenuste pakkujate registri. Kõnealune register on avalikult kättesaadav, sisaldab teavet teenuste kohta, mille osutamiseks aruandlusteenuste pakkujal on tegevusluba, ja seda ajakohastatakse korrapäraselt.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus on tegevusloa kooskõlas artikliga 27e kehtetuks tunnistanud, avaldatakse teave kehtetuks tunnistamise kohta registris viieks aastaks.

4.   Aruandlusteenuste pakkujad osutavad oma teenuseid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riikliku pädeva asutuse järelevalve all. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus kontrollib korrapäraselt aruandlusteenuste pakkujate vastavust käesolevale jaotisele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus jälgib, et aruandlusteenuste pakkujad vastaksid alati käesolevas jaotises kehtestatud esmase tegevusloa andmise tingimustele.

Artikkel 27c

Aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa andmine

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus annab aruandlusteenuste pakkujatele tegevusloa käesoleva jaotise tähenduses, kui

a)

aruandlusteenuste pakkuja on liidus asutatud juriidiline isik ning

| b) | aruandlusteenuste pakkuja vastab käesolevas jaotises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

aruandlusteenuste pakkuja vastab käesolevas jaotises sätestatud nõuetele.

2.   Lõikes 1 osutatud tegevusloas tuleb ära näidata aruandlusteenus, mida aruandlusteenuste pakkujal on luba osutada. Kui tegevusluba omav aruandlusteenuste pakkuja soovib oma tegevust laiendada teistele aruandlusteenustele, esitab ta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või kohasel juhul riiklikule pädevale asutusele taotluse nimetatud tegevusloa ulatuse laiendamiseks.

3.   Tegevusluba omav aruandlusteenuste pakkuja peab alati vastama käesolevas jaotises osutatud tegevusloa andmise tingimustele. Tegevusluba omav aruandlusteenuste pakkuja teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet või kohasel juhul riiklikku pädevat asutust viivitamata olulisest muudatustest tegevusloa saamise tingimustes.

4.   Lõikes 1 osutatud tegevusluba on kehtiv kogu liidu territooriumil ning võimaldab aruandlusteenuste pakkujal osutada kogu liidus teenuseid, mille jaoks on talle antud tegevusluba.

Artikkel 27d

Tegevusloa taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine

1.   Tegevusluba taotlev aruandlusteenuste pakkuja esitab taotluse, milles on esitatud kogu teave, mis võimaldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel või kohasel juhul riiklikul pädeval asutusel veenduda, et aruandlusteenuste pakkuja on esmase tegevusloa andmise ajaks kehtestanud kogu vajaliku korra käesoleva jaotise sätetest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas tegevusplaani, milles on muu hulgas kindlaks määratud kavandatud teenuste liigid ja organisatsiooniline struktuur.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus hindab 20 tööpäeva jooksul pärast tegevusloa taotluse saamist, kas taotlus on täielik.

Kui taotlus ei ole täielik, kehtestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus tähtaja, milleks aruandlusteenuste pakkuja peab esitama täiendava teabe.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus on kindlaks teinud, et taotlus on täielik, teavitab ta sellest aruandlusteenuste pakkujat.

3.   Kuue kuu jooksul pärast täieliku taotluse saamist hindab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus aruandlusteenuste pakkuja vastavust käesolevale jaotisele. Ta teeb täielikult põhjendatud otsuse, millega antakse tegevusluba või keeldutakse selle andmisest, ja teavitab taotluse esitanud andmeteenuste pakkujat sellest viie tööpäeva jooksul.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:

| a) | lõike 1 kohaselt esitatav teave, sealhulgas tegevuskava; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 kohaselt esitatav teave, sealhulgas tegevuskava;

| b) | artikli 27f lõike 2 kohase teavitamise sisu. |
| --- | --- |

b)

artikli 27f lõike 2 kohase teavitamise sisu.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et kehtestada käesoleva artikli lõikes 1 ning artikli 27f lõikes 2 ette nähtud teabe esitamise ja teavitamise standardvormid, -mallid ja -menetlused.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 27e

Tegevusloa kehtetuks tunnistamine

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus võib aruandlusteenuste pakkuja tegevusloa kehtetuks tunnistada, kui aruandlusteenuste pakkuja:

| a) | ei kasuta tegevusluba 12 kuu jooksul, loobub sõnaselgelt tegevusloast või ei ole eelneva kuue kuu jooksul teenuseid osutanud; |
| --- | --- |

a)

ei kasuta tegevusluba 12 kuu jooksul, loobub sõnaselgelt tegevusloast või ei ole eelneva kuue kuu jooksul teenuseid osutanud;

| b) | on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaseaduslikul viisil; |
| --- | --- |

b)

on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaseaduslikul viisil;

| c) | ei täida enam tingimusi, mille alusel talle tegevusluba anti; |
| --- | --- |

c)

ei täida enam tingimusi, mille alusel talle tegevusluba anti;

| d) | on raskelt ja süstemaatiliselt rikkunud käesolevat määrust. |
| --- | --- |

d)

on raskelt ja süstemaatiliselt rikkunud käesolevat määrust.

2.   Kui see on kohane, teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aruandlusteenuste pakkuja tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsusest põhjendamatu viivituseta riiklikku pädevat asutust liikmesriigis, kus aruandlusteenuste pakkuja on asutatud.

Artikkel 27f

Nõuded aruandlusteenuste pakkuja juhtorganile

1.   Aruandlusteenuste pakkuja juhtorgani kõigi liikmete maine peab olema igal ajal piisavalt hea, neil peavad olema piisavad teadmised, oskused ja kogemused ning nad peavad pühendama piisavalt aega oma ülesannete täitmisele.

Juhtorganil peavad kollektiivselt olema piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et suuta mõista aruandlusteenuste pakkuja tegevust. Juhtorgani iga liige tegutseb ausalt, usaldusväärselt ja sõltumatult, et vajaduse korral tulemuslikult vaidlustada kõrgema juhtkonna otsuseid ning vajaduse korral tulemuslikult kontrollida ja jälgida juhtimisotsuste tegemist.

Kui turukorraldaja taotleb kooskõlas artikliga 27d tegevusluba tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujana ning tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja juhtorgani liikmed on samad, mis reguleeritud turu juhtorganil, peetakse selliseid isikuid vastavaks esimeses lõigus sätestatud nõuetele.

2.   Aruandlusteenuste pakkuja teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet või kohasel juhul riiklikku pädevat asutust kõigi juhtorgani liikmete nimedest ja muutustest juhtorgani koosseisus ning edastab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe, mida on vaja selleks, et hinnata aruandlusteenuste pakkuja vastavust lõikes 1 sätestatud nõuetele.

3.   Aruandlusteenuste pakkuja juhtorgan määrab kindlaks sellise juhtimiskorra, millega tagatakse organisatsiooni tõhus ja usaldusväärne juhtimine, sealhulgas ülesannete lahusus organisatsioonis ja huvide konflikti ennetamine, ja teeb järelevalvet selle rakendamise üle ning teeb seda turu usaldusväärsust ja klientide huve toetaval viisil.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul riiklik pädev asutus keeldub tegevusloa andmisest, kui ta ei ole veendunud, et aruandlusteenuste pakkuja äritegevust tegelikult juhtiva(te)l isiku(te)l on piisavalt hea maine, või kui on objektiivne ja tõendatav alus arvata, et kavandatavad muutused aruandlusteenuste pakkuja juhtimises võivad seada ohtu selle kindla ja usaldusväärse juhtimise ning klientide huvide ja turu terviklikkuse piisava arvessevõtmise.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu 1. jaanuariks 2021, et täpsustada juhtorgani liikmete sobivuse hindamist, nagu on kirjeldatud lõikes 1, võttes arvesse nende eri rolle ja ülesandeid ning vajadust vältida tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja juhtorgani liikmete ja kasutajate vahel huvide konflikti.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

2. PEATÜKK

Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatele, kauplemiskoondteabe pakkujatele ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatele esitatavad tingimused

Artikkel 27g

Organisatsioonilised nõuded tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatele

1.   Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestab asjakohased põhimõtted ja korra artiklitega 20 ja 21 nõutud teabe avalikustamiseks reaalajale nii lähedasel ajal kui tehniliselt võimalik ja mõistlikul ärilisel alusel. Teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast seda, kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja on selle avaldanud. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja levitab kõnealust teavet tõhusalt ja järjekindlalt, tehes seda viisil, mis tagab teabele kiire juurdepääsu kedagi diskrimineerimata, ning vormingus, mis hõlbustab teabe konsolideerimist muudest allikatest pärit sarnaste andmetega.

2.   Teave, mille tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja vastavalt lõikele 1 avalikustab, hõlmab vähemalt järgmisi üksikasju:

| a) | finantsinstrumendi tunnuskood; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumendi tunnuskood;

| b) | hind, millega tehing tehti; |
| --- | --- |

b)

hind, millega tehing tehti;

| c) | tehingu maht; |
| --- | --- |

c)

tehingu maht;

| d) | tehingu aeg; |
| --- | --- |

d)

tehingu aeg;

| e) | tehingust teatamise aeg; |
| --- | --- |

e)

tehingust teatamise aeg;

| f) | tehingu hinnaühik; |
| --- | --- |

f)

tehingu hinnaühik;

| g) | tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI”, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC”; |
| --- | --- |

g)

tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI”, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC”;

| h) | kui see on kohaldatav, märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused. |
| --- | --- |

h)

kui see on kohaldatav, märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused.

3.   Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestab tõhusa halduskorra, mis aitaks ära hoida huvide konflikti klientidega, ning rakendab seda korda pidevalt. Eeskätt käsitleb tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kes tegutseb ka turukorraldaja või investeerimisühinguna, kogu kogutud teavet diskrimineerimist välistavalt, kehtestab asjakohase korra eri äritegevuste lahushoidmiseks ning rakendab seda pidevalt.

4.   Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestab usaldusväärsed turvasüsteemid, mis tagavad teabeedastusvahendite turvalisuse, minimeerivad andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu ning hoiavad ära teabe lekkimise enne avaldamist. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.

5.   Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajal peavad olema süsteemid, mis võimaldavad tõhusalt kontrollida kauplemisteabearuannete terviklikkust, märgata andmete väljajäämist ja ilmseid vigu ning nõuda vigaste aruannete uuesti esitamist.

6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks ühised vormingud, andmete standardid ja tehnilise korra, millega hõlbustatakse lõikes 1 osutatud teabe konsolideerimist.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

7.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, täpsustades käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise mõistliku ärilise aluse mõistet.

8.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada:

| a) | vahendid, mida kasutades tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja saab täita lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust; |
| --- | --- |

a)

vahendid, mida kasutades tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja saab täita lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust;

| b) | lõike 1 kohaselt avaldatava teabe sisu, sealhulgas vähemalt lõikes 2 osutatud teavet nii, et käesoleva artikli alusel nõutud teabe avaldamine oleks võimalik; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 kohaselt avaldatava teabe sisu, sealhulgas vähemalt lõikes 2 osutatud teavet nii, et käesoleva artikli alusel nõutud teabe avaldamine oleks võimalik;

| c) | lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded. |
| --- | --- |

c)

lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 27h

Organisatsioonilised nõuded tunnustatud kauplemiskoondteabe pakkujatele

1.   Kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestab asjakohased põhimõtted ja korra, mis võimaldab koguda artiklite 6 ja 20 kohaselt avalikustatud teavet, koondada see pidevaks elektrooniliseks andmevooks ning teha see teave avalikkusele kättesaadavaks reaalajale nii lähedasel ajal kui tehniliselt võimalik ja mõistlikul ärilisel alusel.

See teave sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | finantsinstrumendi tunnuskood; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumendi tunnuskood;

| b) | hind, millega tehing tehti; |
| --- | --- |

b)

hind, millega tehing tehti;

| c) | tehingu maht; |
| --- | --- |

c)

tehingu maht;

| d) | tehingu aeg; |
| --- | --- |

d)

tehingu aeg;

| e) | tehingust teatamise aeg; |
| --- | --- |

e)

tehingust teatamise aeg;

| f) | tehingu hinnaühik; |
| --- | --- |

f)

tehingu hinnaühik;

| g) | tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI”, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC”; |
| --- | --- |

g)

tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI”, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC”;

| h) | kui see on kohaldatav, teave selle kohta, et investeerimisotsuse ja tehingu täitmise eest oli vastutav investeerimisühingu arvutialgoritm; |
| --- | --- |

h)

kui see on kohaldatav, teave selle kohta, et investeerimisotsuse ja tehingu täitmise eest oli vastutav investeerimisühingu arvutialgoritm;

| i) | kui see on kohaldatav, märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused; |
| --- | --- |

i)

kui see on kohaldatav, märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused;

| j) | kui artikli 3 lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise kohustuse täitmisest anti vabastus kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga a või b, siis märge selle kohta, kumma sätte alusel vabastus anti. |
| --- | --- |

j)

kui artikli 3 lõikes 1 osutatud teabe avalikustamise kohustuse täitmisest anti vabastus kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga a või b, siis märge selle kohta, kumma sätte alusel vabastus anti.

Teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast seda, kui kauplemiskoondteabe pakkuja on selle avaldanud. Kauplemiskoondteabe pakkuja peab suutma kõnealust teavet tõhusalt ja järjekindlalt levitada, tehes seda viisil, mis tagab teabele kiire juurdepääsu kedagi diskrimineerimata, ning vormingus, mis teeb selle turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetavaks ja kasutatavaks.

2.   Kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestab asjakohased põhimõtted ja korra, mis võimaldab koguda artiklite 10 ja 21 kohaselt avalikustatud teavet, koondada see pidevaks elektrooniliseks andmevooks ning teha see avalikkusele kättesaadavaks reaalajale nii lähedasel ajal kui tehniliselt võimalik ja mõistlikul ärilisel alusel, esitades vähemalt järgmised üksikasjad:

| a) | finantsinstrumendi tunnuskood või selle identifitseerivad tunnused; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumendi tunnuskood või selle identifitseerivad tunnused;

| b) | hind, millega tehing tehti; |
| --- | --- |

b)

hind, millega tehing tehti;

| c) | tehingu maht; |
| --- | --- |

c)

tehingu maht;

| d) | tehingu aeg; |
| --- | --- |

d)

tehingu aeg;

| e) | tehingust teatamise aeg; |
| --- | --- |

e)

tehingust teatamise aeg;

| f) | tehingu hinnaühik; |
| --- | --- |

f)

tehingu hinnaühik;

| g) | tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI”, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC”; |
| --- | --- |

g)

tehingu täitmise kauplemiskoha kood või kood „SI”, kui tehing täideti kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu, või muul juhul kood „OTC”;

| h) | kui see on kohaldatav, märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused. |
| --- | --- |

h)

kui see on kohaldatav, märge selle kohta, et tehingule kehtisid eritingimused.

Teave tehakse tasuta kättesaadavaks 15 minutit pärast seda, kui kauplemiskoondteabe pakkuja on selle avaldanud. Kauplemiskoondteabe pakkuja peab suutma kõnealust teavet tõhusalt ja järjekindlalt levitada, tehes seda viisil, mis tagab teabele kiire juurdepääsu kedagi diskrimineerimata, ning üldiselt aktsepteeritavates vormingutes, mis on koostalitlusvõimelised ning teevad teabe turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetavaks ja kasutatavaks.

3.   Kauplemiskoondteabe pakkuja tagab, et esitatavasse teabesse on koondatud kõigi reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide, organiseeritud kauplemissüsteemide ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate andmed ning andmed lõike 8 punkti c kohastes regulatiivsetes tehnilistes standardites täpsustatud finantsinstrumentide kohta.

4.   Kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestab tõhusa halduskorra, mis aitaks ära hoida huvide konflikti, ning rakendab seda korda pidevalt. Turukorraldajad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad, kes korraldavad ka kauplemiskoondteavet, käsitlevad kogu kogutud teavet mittediskrimineerivalt, kehtestavad piisava korra eri äritegevuste lahushoidmiseks ning rakendavad seda pidevalt.

5.   Kauplemiskoondteabe pakkuja kehtestab usaldusväärsed turvamehhanismid, mis tagavad teabeedastusvahendite turvalisuse ning minimeerivad andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu. Kauplemiskoondteabe pakkuja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.

6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks andmenõuded ja formaadid teabe jaoks, mis tuleb avaldada artiklite 6, 10, 20 ja 21 kohaselt ja mis hõlmab finantsinstrumendi tunnuskoodi, tehingu hinda, kogust, tehingu aega, hinnaühikut, kauplemiskoha tunnust ning märget tehingu eritingimuste kohta; samuti määratakse sellega kindlaks tehniline kord, mis aitaks teavet levitada tõhusalt ja järjepidevalt ning viisil, mis tagaks, et see oleks turuosaliste jaoks vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 hõlpsasti juurdepääsetav ja kasutatav, ning käsitletakse ka kauplemiskoondteabe pakkuja võimalikke lisateenuseid, mis aitavad suurendada turu tõhusust.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

7.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, selgitades käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud andmevoogude kättesaadavaks tegemise mõistliku ärilise aluse mõistet.

8.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada:

| a) | vahendid, mille abil kauplemiskoondteabe pakkuja saab täita lõigetes 1 ja 2 osutatud teavitamiskohustust; |
| --- | --- |

a)

vahendid, mille abil kauplemiskoondteabe pakkuja saab täita lõigetes 1 ja 2 osutatud teavitamiskohustust;

| b) | lõigete 1 ja 2 kohaselt avaldatud teabe sisu; |
| --- | --- |

b)

lõigete 1 ja 2 kohaselt avaldatud teabe sisu;

| c) | andmed finantsinstrumentide kohta, mida andmevoog peab sisaldama, ning mittekapitaliinstrumentide puhul kauplemiskohad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad, kes tuleb kaasata; |
| --- | --- |

c)

andmed finantsinstrumentide kohta, mida andmevoog peab sisaldama, ning mittekapitaliinstrumentide puhul kauplemiskohad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad, kes tuleb kaasata;

| d) | muud vahendid, millega tagatakse, et eri kauplemiskoondteabe pakkujate avaldatavad andmed on omavahel vastavuses ning võimaldavad nende ulatuslikku kaardistamist ja ristviitamist muudest allikatest pärit sarnaste andmetega ning et andmeid on võimalik liidu tasandil koondada; |
| --- | --- |

d)

muud vahendid, millega tagatakse, et eri kauplemiskoondteabe pakkujate avaldatavad andmed on omavahel vastavuses ning võimaldavad nende ulatuslikku kaardistamist ja ristviitamist muudest allikatest pärit sarnaste andmetega ning et andmeid on võimalik liidu tasandil koondada;

| e) | lõigetes 4 ja 5 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded. |
| --- | --- |

e)

lõigetes 4 ja 5 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 27i

Organisatsioonilised nõuded tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatele

1.   Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab asjakohased põhimõtted ja korra selleks, et esitada artikliga 26 nõutud teave võimalikult kiiresti ja hiljemalt tehingu toimumise päevale järgneva päeva lõpuks.

2.   Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab tõhusa halduskorra, mis aitab ära hoida huvide konflikti klientidega, ning rakendab seda korda pidevalt. Eeskätt käsitleb tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja, kes tegutseb ka turukorraldaja või investeerimisühinguna, kogu kogutud teavet diskrimineerimist välistavalt, kehtestab asjakohase korra eri äritegevuste lahushoidmiseks ning rakendab seda pidevalt.

3.   Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab usaldusväärsed turvasüsteemid, mis tagavad teabeedastusvahendite turvalisuse ja autentimise, minimeerivad andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu ning hoiavad ära teabe lekkimise, säilitades igal ajal andmete konfidentsiaalsuse. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tagab piisavad ressursid ja varuseadmed, mis võimaldavad pidevalt teenuseid pakkuda.

4.   Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujal peavad olema süsteemid, mis võimaldavad tõhusalt kontrollida tehinguaruannete terviklikkust, märgata investeerimisühingu põhjustatud ilmseid vigu ja andmete väljajätmisi, edastada andmed selliste vigade ja väljajätmiste kohta investeerimisühingule ning nõuda vigu sisaldanud aruannete uuesti esitamist.

Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujal peavad olema süsteemid, mis võimaldavad tal avastada tema enda põhjustatud vigu ja andmete väljajätmisi, parandada tehinguaruandeid ja esitada või, kui olukord seda nõuab, uuesti esitada pädevale asutusele õiged ja täielikud tehinguaruanded.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks järgmine:

| a) | vahendid, mida kasutades tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja saab täita lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust, ning |
| --- | --- |

a)

vahendid, mida kasutades tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja saab täita lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust, ning

| b) | lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded. |
| --- | --- |

b)

lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud konkreetsed organisatsioonilised nõuded.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 7) | Lisatakse järgmine jaotis:


  „VIa JAOTIS


  EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE VOLITUSED JA PÄDEVUS




  1. PEATÜKK




  Pädevus ja menetlused




  Artikkel 38a
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volituste kasutamine
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 38b–38e antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.


  Artikkel 38b
  Teabenõue

  1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:






  a) | tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja, tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja, kui nende üle teeb järelevalvet Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, ja selline investeerimisühing või turukorraldaja, kes korraldab kauplemiskohta eesmärgiga juhtida tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja aruandlusteenuseid, ja isikud, kes neid kontrollivaid või on nende kontrolli all; |
| --- | --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine jaotis:

„VIa JAOTIS

EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE VOLITUSED JA PÄDEVUS

1. PEATÜKK

Pädevus ja menetlused

Artikkel 38a

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volituste kasutamine

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 38b–38e antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.

Artikkel 38b

Teabenõue

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:

a)

tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja, tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja, kui nende üle teeb järelevalvet Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, ja selline investeerimisühing või turukorraldaja, kes korraldab kauplemiskohta eesmärgiga juhtida tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, kauplemiskoondteabe pakkuja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja aruandlusteenuseid, ja isikud, kes neid kontrollivaid või on nende kontrolli all;

| b) | punktis a osutatud isikute juhid; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud isikute juhid;

| c) | punktis a osutatud isikute audiitorid ja nõustajad. |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud isikute audiitorid ja nõustajad.

2.   Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:

| a) | viidata käesolevale artiklile kui selle teabenõude õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viidata käesolevale artiklile kui selle teabenõude õiguslikule alusele;

| b) | nimetada teabenõude eesmärk; |
| --- | --- |

b)

nimetada teabenõude eesmärk;

| c) | täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse; |
| --- | --- |

c)

täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;

| d) | määrata tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada; |
| --- | --- |

d)

määrata tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;

| e) | esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, aga taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav; |
| --- | --- |

e)

esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, aga taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;

| f) | näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb artikli 38h kohaselt määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav. |
| --- | --- |

f)

näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb artikli 38h kohaselt määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.

3.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, peab ta:

| a) | viitama käesolevale artiklile kui selle teabenõude õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viitama käesolevale artiklile kui selle teabenõude õiguslikule alusele;

| b) | nimetama teabenõude eesmärgi; |
| --- | --- |

b)

nimetama teabenõude eesmärgi;

| c) | täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse; |
| --- | --- |

c)

täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse;

| d) | määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada; |
| --- | --- |

d)

määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;

| e) | osutama artiklis 38i sätestatud sunnirahale, mida rakendatakse, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult; |
| --- | --- |

e)

osutama artiklis 38i sätestatud sunnirahale, mida rakendatakse, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;

| f) | osutama artiklis 38h sätestatud trahvile, mida rakendatakse, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad; |
| --- | --- |

f)

osutama artiklis 38h sätestatud trahvile, mida rakendatakse, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;

| g) | teavitama õigusest kaevata otsus edasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus”) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61. |
| --- | --- |

g)

teavitama õigusest kaevata otsus edasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus”) vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.

4.   Nõutud teabe esitavad lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.

5.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab lihtteabenõude või otsuse koopia viivitamata lõikes 1 osutatud isiku liikmesriigi pädevale asutusele.

Artikkel 38c

Üldised uurimised

1.   Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 38b lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Selleks antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud ametnikele ja muudele isikutele õigus:

| a) | kontrollida dokumente, andmeid, protseduure ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale, sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast; |
| --- | --- |

a)

kontrollida dokumente, andmeid, protseduure ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale, sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;

| b) | teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, protseduuridest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, protseduuridest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid;

| c) | kutsuda artikli 38b lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid; |
| --- | --- |

c)

kutsuda artikli 38b lõikes 1 osutatud isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;

| d) | küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda uurimise sisuga seotud teavet; |
| --- | --- |

d)

küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda uurimise sisuga seotud teavet;

| e) | nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta. |
| --- | --- |

e)

nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt uurimiseks volitatud ametnikud ja muud isikud teostavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise sisu ja eesmärk. Volituses osutatakse ka artiklis 38i sätestatud sunnirahale, mis määratakse, kui nõutud dokumente, andmeid, teavet protseduuride kohta ja muid materjale või vastuseid artikli 38b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele ei esitata või kui need esitatakse mittetäielikult, ning artiklis 38h sätestatud trahvidele, mis määratakse, kui artikli 38b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.

3.   Artikli 38b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise sisu ja eesmärk, artiklis 38i sätestatud sunniraha, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt olemasolevad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus vaidlustada otsus Euroopa Kohtus.

4.   Aegsasti enne lõikes 1 osutatud uurimist teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimine kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse korral samuti uurimises osaleda.

5.   Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on kohaldatava riigisisese õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.

6.   Kui liikmesriigi õigusasutus saab taotluse anda luba nõuda lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevaid andmeid, kontrollib selline asutus, kas:

| a) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 3, on autentne; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 3, on autentne;

| b) | võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased. |
| --- | --- |

b)

võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.

Punkti b kohaldamisel võib liikmesriigi õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskuse kohta ja selle isiku seotuse kohta, kelle suhtes sunnimeetmeid võetakse. Sellegipoolest ei kontrolli liikmesriigi õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust kontrollib ainult Euroopa Kohus, järgides määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud menetlust.

Artikkel 38d

Kohapealsed kontrollid

1.   Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldada artikli 38b lõikes 1 osutatud isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle.

2.   Ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende isikute äriruumidesse, kelle kohta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teinud uurimisotsuse, ning sellistel volitatud isikutel on kõik artikli 38b lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente selliseks kontrollimise ajaks ja kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollidest piisavalt varakult enne kontrolle selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist korraldada kohapealse kontrolli ilma sellest eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kontrollid tehakse juhul, kui asjaomane pädev asutus on kinnitanud, et tal ei ole selle kohta vastuväiteid.

4.   Ametnikud ja muud isikud, keda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli sisu ja eesmärk ning artiklis 38i sätestatud sunniraha, mis määratakse juhul, kui asjaomased isikud ei allu kontrollile.

5.   Artikli 38b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega ette nähtud kohapealsele kontrollile. Otsuses märgitakse kontrolli sisu ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning teavitatakse artiklis 38i sätestatud sunnirahast ja määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahenditest, samuti õigusest vaidlustada otsus Euroopa Kohtus.

6.   Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikke ja muid volitatud isikuid. Asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud võivad samuti kohapealsete kontrollide juures viibida.

7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib paluda pädevatel asutustel teha enda nimel konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 38b lõikes 1 sätestatule.

8.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja neid saatvad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt otsusega ette nähtud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes vajaduse korral abi politseilt või samaväärselt õiguskaitseasutuselt, et volitatud isikutel oleks võimalik kohapealset kontrolli teha.

9.   Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abistamiseks on riigisisese õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.

10.   Kui liikmesriigi õigusasutus saab lõikes 1 sätestatud kohapealse kontrolli korraldamise taotluse või lõikes 7 sätestatud abistamise taotluse, kontrollib õigusasutus, kas:

| a) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 5, on autentne; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 5, on autentne;

| b) | võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased. |
| --- | --- |

b)

võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.

Punkti b kohaldamisel võib liikmesriigi õigusasutus küsida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskuse kohta ja selle isiku seotuse kohta, kelle suhtes kohaldatakse sunnimeetmeid. Sellegipoolest ei kontrolli liikmesriigi õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust kontrollib ainult Euroopa Kohus, järgides määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud menetlust.

Artikkel 38e

Teabevahetus

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja pädevad asutused annavad üksteisele põhjendamatu viivituseta teavet, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.

Artikkel 38f

Ametisaladus

Direktiivi 2014/65/EL artiklis 76 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve heaks või mõne teise isiku heaks, kellele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lepinguliste audiitorite ja ekspertide suhtes.

Artikkel 38g

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvemeetmed

1.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab, et artikli 38b lõikes 1 punktis a loetletud isik on toime pannud mõne IVa jaotises sätestatud nõude rikkumise, võtab ta ühe või mitu järgmistest meetmetest:

| a) | teeb otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist; |
| --- | --- |

a)

teeb otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist;

| b) | teeb otsuse, millega määratakse trahv või sunniraha vastavalt artiklitele 38h ja 38i; |
| --- | --- |

b)

teeb otsuse, millega määratakse trahv või sunniraha vastavalt artiklitele 38h ja 38i;

| c) | väljastab avaliku teadaande. |
| --- | --- |

c)

väljastab avaliku teadaande.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel arvestab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rikkumise laadi ja raskust, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:

| a) | rikkumise kestus ja sagedus; |
| --- | --- |

a)

rikkumise kestus ja sagedus;

| b) | kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav; |
| --- | --- |

b)

kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;

| c) | kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu; |
| --- | --- |

c)

kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu;

| d) | rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus; |
| --- | --- |

d)

rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;

| e) | rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovara; |
| --- | --- |

e)

rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovara;

| f) | rikkumise mõju investorite huvidele; |
| --- | --- |

f)

rikkumise mõju investorite huvidele;

| g) | rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata; |
| --- | --- |

g)

rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata;

| h) | rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine; |
| --- | --- |

h)

rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine;

| i) | rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised; |
| --- | --- |

i)

rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised;

| j) | meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist. |
| --- | --- |

j)

meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta rikkumise eest vastutavat isikut lõike 1 alusel võetud meetmetest ning teatab neist liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele teabe iga sellise meetme kohta oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast meetme võtmise kuupäeva.

Esimeses lõigus osutatud üldsusele avalikustamine hõlmab järgmist:

| a) | märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata; |
| --- | --- |

a)

märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata;

| b) | kohasel juhul märkus, millega kinnitatakse, et meede on edasi kaevatud, ja täpsustatakse, et kaebus ei peata otsuse täitmist; |
| --- | --- |

b)

kohasel juhul märkus, millega kinnitatakse, et meede on edasi kaevatud, ja täpsustatakse, et kaebus ei peata otsuse täitmist;

| c) | märkus selle kohta, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3. |
| --- | --- |

c)

märkus selle kohta, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3.

2. PEATÜKK

Halduskaristused ja muud haldusmeetmed

Artikkel 38h

Trahvid

1.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 38k lõikele 5 kindlaks, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud mõne IVa jaotises sätestatud nõude rikkumise, teeb ta käesoleva artikli lõike 2 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.

Rikkumine loetakse toimepanduks tahtlikult, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb kindlaks faktilised asjaolud, mis tõendavad, et isik on rikkumise toime pannud tahtlikult tegutsedes.

2.   Lõikes 1 osutatud trahvi maksimumsumma on 200 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus.

3.   Trahvi suuruse määramisel vastavalt lõikele 1 võtab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvesse artikli 38g lõikes 2 sätestatud kriteeriume.

Artikkel 38i

Sunniraha

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega sunniraha, et sundida:

| a) | isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 38g lõike 1 punkti a alusel; |
| --- | --- |

a)

isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 38g lõike 1 punkti a alusel;

| b) | artikli 38b lõikes 1 osutatud isikut:






  i) | esitama artikli 38b alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet; |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 38b lõikes 1 osutatud isikut:

i)

esitama artikli 38b alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;

| ii) | alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 38c kohase otsusega; |
| --- | --- |

ii)

alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 38c kohase otsusega;

| iii) | alluma artikli 38d alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile. |
| --- | --- |

iii)

alluma artikli 38d alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile.

2.   Sunniraha peab olema mõjus ja proportsionaalne. Sunniraha määratakse iga viivitatud päeva eest.

3.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on sunniraha summa 3 % eelmise majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul 2 % eelmise kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates kuupäevast, mis on kindlaks määratud otsuses, millega sunniraha määratakse.

4.   Sunniraha määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.

Artikkel 38j

Trahvide ja sunniraha avalikustamine, laad, täitmisele pööramine ja eelarvesse kandmine

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab kõik vastavalt artiklitele 38h ja 38i määratud trahvid ja sunniraha, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju. Selliselt avalikustatud teave ei tohi sisaldada isikuandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (*52) tähenduses.

2.   Artiklite 38h ja 38i kohaselt määratud trahvid ja sunniraha on haldusõiguslikud meetmed.

3.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või sunniraha mitte määrata, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi ning põhjendab oma otsust.

4.   Artiklite 38h ja 38i kohaselt määratud trahvid ja sunniraha on täitmisele pööratavad.

Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis kehtivad menetlusnormid, mille territooriumil täitmine toimub.

5.   Trahvide ja sunniraha summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.

Artikkel 38k

Järelevalvemeetmete võtmise ja trahvide määramise menetlusnormid

1.   Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mille puhul on tegemist ühe või mitme IVa jaotises sätestatud nõude rikkumisega, määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi osaleda ega olla varem osalenud otse ega kaudselt asjaomase aruandlusteenuste pakkuja järelevalves või talle tegevusloa andmise menetluses ja ta peab täitma oma ülesandeid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvest sõltumatult.

2.   Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võttes arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti, ja esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.

3.   Oma ülesannete täitmiseks on uurijal õigus esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 38b ning korraldada uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 38c ja 38d.

4.   Oma ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.

5.   Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele annab uurija uurimisalustele isikutele võimaluse esitada uuritavates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

6.   Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult uurimisaluste isikute kaitseõigus.

7.   Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele teavitab uurija sellest uurimisalust isikut. Uurimisalusel isikul on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.

8.   Uurija uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimisalune isik seda taotleb, otsustab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pärast isiku seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 38l, kas uurimisalune isik on rikkunud ühte või mitut IVa jaotises sätestatud nõuet, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 38g.

9.   Uurija ei osale Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustusprotsessi.

10.   Komisjon võtab artikli 50 kohaselt 1. oktoobriks 2021 vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada trahvide või sunniraha määramise õiguse kasutamise menetlusnorme, sealhulgas kaitseõigust käsitlevaid sätteid, ajalisi sätteid, trahvide või sunniraha sissenõudmist ning trahvide ja sunniraha määramise ja täitmise aegumistähtaegu.

11.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab asja kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle liikmesriigi asjaomasele asutusele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel on kuriteo tunnused. Lisaks sellele hoidub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või sunniraha määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud riigisisese õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res iudicata õigusmõju.

Artikkel 38l

Asjaomaste isikute ärakuulamine

1.   Enne otsuse tegemist artiklite 38g, 38h ja 38i alusel annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve menetlusalustele isikutele võimaluse esitada oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus põhineb üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta menetlusalustel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja kohest sekkumist, et ennetada olulist ja otsest kahju finantssüsteemile. Sellisel juhul võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha esialgse otsuse ning peab andma asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.

2.   Menetluse käigus tagatakse täielikult uurimisaluste isikute kaitseõigus. Neil on õigus tutvuda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.

Artikkel 38m

Otsuste läbivaatamine Euroopa Kohtus

Euroopa Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või sunniraha. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või sunniraha tühistada, seda vähendada või suurendada.

Artikkel 38n

Tegevusloa- ja järelevalvetasud

1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab aruandlusteenuste pakkujatelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 vastu võetud delegeeritud õigusaktidele. Tasu peab täielikult katma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vajalikud kulutused, mis on seotud aruandlusteenuse pakkujatele tegevuslubade andmise ja nende järelevalvega, ning kõigi nende kulutuste hüvitamise, mis pädevatel asutustel võivad tekkida käesolevast määruses tulenevate ülesannete täitmisel, eelkõige tulenevalt ülesannete delegeerimisest kooskõlas artikliga 38o.

2.   Konkreetselt aruandlusteenuste pakkujalt võetava individuaalse tasu summa peab katma kõik halduskulud, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kannab sellise tegevuse käigus, mis on seotud kõnealusele pakkujale tegevusloa andmise ja tema järelevalvega. See peab olema proportsionaalne aruandlusteenuste pakkuja käibega.

3.   Komisjon võtab artikli 50 kohaselt 1. oktoobriks 2021 vastu delegeeritud õigusakti, täiendades käesolevat määrust, et määrata kindlaks tasu liik, see, mille eest tasu tuleb maksta, tasu suurus ja tasu maksmise viis.

Artikkel 38o

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele

1.   Kui see on järelevalveülesande nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on välja andnud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16. Sellised konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 38b ning korraldada uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 38c ja 38d.

2.   Enne ülesande delegeerimist konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve asjaomase pädeva asutusega järgmistes küsimustes:

| a) | delegeeritava ülesande ulatus; |
| --- | --- |

a)

delegeeritava ülesande ulatus;

| b) | ülesande täitmise ajakava ning |
| --- | --- |

b)

ülesande täitmise ajakava ning

| c) | vajaliku teabe edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. |
| --- | --- |

c)

vajaliku teabe edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

3.   Vastavalt artikli 38n lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktile hüvitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kulud, mida pädev asutus kannab delegeeritud ülesannete täitmisel.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõikes 1 osutatud otsuse läbi sobilike ajavahemike järel. Delegeerimise võib igal ajal tagasi võtta.

5.   Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ega piira Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimalust täita delegeeritud ülesandeid ja teha nende täitmise üle järelevalvet.

(*52)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*52

| 8) | Artikli 40 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab vastavalt lõikele 1 kohaldatud keelu või piirangu mõju läbi sobilike ajavahemike järel, kuid vähemalt kord kuue kuu jooksul. Pärast keelu või piirangu tähtaja vähemalt kaht järjestikust pikendamist ja tarbijale avalduva mõju hindamise nõuetekohasele analüüsile tuginedes võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustada pikendada keeldu või piirangut korra aastas.“ |
| --- | --- |

8)

Artikli 40 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab vastavalt lõikele 1 kohaldatud keelu või piirangu mõju läbi sobilike ajavahemike järel, kuid vähemalt kord kuue kuu jooksul. Pärast keelu või piirangu tähtaja vähemalt kaht järjestikust pikendamist ja tarbijale avalduva mõju hindamise nõuetekohasele analüüsile tuginedes võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustada pikendada keeldu või piirangut korra aastas.“

| 9) | Artikli 41 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Euroopa Pangandusjärelevalve vaatab vastavalt lõikele 1 kohaldatud keelu või piirangu läbi sobilike ajavahemike järel, kuid vähemalt kord kuue kuu jooksul. Pärast keelu või piirangu vähemalt kaht järjestikust pikendamist ja tarbijale avalduva mõju hindamise nõuetekohasele analüüsile tuginedes võib Euroopa Pangandusjärelevalve otsustada pikendada keeldu või piirangut korra aastas.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 41 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Euroopa Pangandusjärelevalve vaatab vastavalt lõikele 1 kohaldatud keelu või piirangu läbi sobilike ajavahemike järel, kuid vähemalt kord kuue kuu jooksul. Pärast keelu või piirangu vähemalt kaht järjestikust pikendamist ja tarbijale avalduva mõju hindamise nõuetekohasele analüüsile tuginedes võib Euroopa Pangandusjärelevalve otsustada pikendada keeldu või piirangut korra aastas.“

| 10) | Artiklit 50 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 1 lõikes 9, artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli 13 lõikes 2, artikli 15 lõikes 5, artikli 17 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 2 ja 3, artikli 27 lõikes 4, artikli 27g lõikes 7, artikli 27h lõikes 7, artikli 31 lõikes 4, artikli 38k lõikes 10, artikli 38n lõikes 3, artikli 40 lõikes 8, artikli 41 lõikes 8, artikli 42 lõikes 7, artikli 45 lõikes 10 ning artikli 52 lõigetes 10, 12 ja 14 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 2. juulist 2014.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 50 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 1 lõikes 9, artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli 13 lõikes 2, artikli 15 lõikes 5, artikli 17 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 2 ja 3, artikli 27 lõikes 4, artikli 27g lõikes 7, artikli 27h lõikes 7, artikli 31 lõikes 4, artikli 38k lõikes 10, artikli 38n lõikes 3, artikli 40 lõikes 8, artikli 41 lõikes 8, artikli 42 lõikes 7, artikli 45 lõikes 10 ning artikli 52 lõigetes 10, 12 ja 14 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 2. juulist 2014.“;

| b) | lõike 3 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 9, artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli 13 lõikes 2, artikli 15 lõikes 5, artikli 17 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 2 ja 3, artikli 27 lõikes 4, artikli 27g lõikes 7, artikli 27h lõikes 7, artikli 31 lõikes 4, artikli 38k lõikes 10, artikli 38n lõikes 3, artikli 40 lõikes 8, artikli 41 lõikes 8, artikli 42 lõikes 7, artikli 45 lõikes 10 ning artikli 52 lõigetes 10, 12 ja 14 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 9, artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli 13 lõikes 2, artikli 15 lõikes 5, artikli 17 lõikes 3, artikli 19 lõigetes 2 ja 3, artikli 27 lõikes 4, artikli 27g lõikes 7, artikli 27h lõikes 7, artikli 31 lõikes 4, artikli 38k lõikes 10, artikli 38n lõikes 3, artikli 40 lõikes 8, artikli 41 lõikes 8, artikli 42 lõikes 7, artikli 45 lõikes 10 ning artikli 52 lõigetes 10, 12 ja 14 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.“;

| c) | lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Artikli 1 lõike 9, artikli 2 lõike 2, artikli 13 lõigete 2 ja 3, artikli 15 lõike 5, artikli 17 lõike 3, artikli 19 lõigete 2 ja 3, artikli 27 lõike 4, artikli 27g lõike 7, artikli 27h lõike 7, artikli 31 lõike 4, artikli 38k lõike 10, artikli 38n lõike 3, artikli 40 lõike 8, artikli 41 lõike 8, artikli 42 lõike 7, artikli 45 lõike 10 ning artikli 52 lõigete 10, 12 ja 14 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet.“ |
| --- | --- |

c)

lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Artikli 1 lõike 9, artikli 2 lõike 2, artikli 13 lõigete 2 ja 3, artikli 15 lõike 5, artikli 17 lõike 3, artikli 19 lõigete 2 ja 3, artikli 27 lõike 4, artikli 27g lõike 7, artikli 27h lõike 7, artikli 31 lõike 4, artikli 38k lõike 10, artikli 38n lõike 3, artikli 40 lõike 8, artikli 41 lõike 8, artikli 42 lõike 7, artikli 45 lõike 10 ning artikli 52 lõigete 10, 12 ja 14 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet.“

| 11) | Artiklisse 52 lisatakse järgmised lõiked:

  „13.   Komisjon esitab pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanded IVa jaotise kohase kauplemiskoondteabe toimimise kohta. Artikli 27h lõike 1 kohane aruanne esitatakse 3. septembriks 2019. Artikli 27h lõike 2 kohane aruanne esitatakse 3. septembriks 2021.
  Esimeses lõigus osutatud aruannetes hinnatakse kauplemiskoondteabe toimimist järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | kõiki tehinguid hõlmava kvaliteetse kauplemisjärgse koondteabe kättesaadavus ja õigeaegne esitamine, olenemata sellest, kas tehingud on tehtud kauplemiskohas või mitte; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklisse 52 lisatakse järgmised lõiked:

„13.   Komisjon esitab pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanded IVa jaotise kohase kauplemiskoondteabe toimimise kohta. Artikli 27h lõike 1 kohane aruanne esitatakse 3. septembriks 2019. Artikli 27h lõike 2 kohane aruanne esitatakse 3. septembriks 2021.

Esimeses lõigus osutatud aruannetes hinnatakse kauplemiskoondteabe toimimist järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

kõiki tehinguid hõlmava kvaliteetse kauplemisjärgse koondteabe kättesaadavus ja õigeaegne esitamine, olenemata sellest, kas tehingud on tehtud kauplemiskohas või mitte;

| b) | kvaliteetse täieliku ja osalise kauplemisjärgse teabe kättesaadavus ja selle õigeaegne esitamine turuosalistele hõlpsasti juurdepääsetaval ja kasutataval kujul ning kättesaadavana mõistlikel ärilistel alustel. |
| --- | --- |

b)

kvaliteetse täieliku ja osalise kauplemisjärgse teabe kättesaadavus ja selle õigeaegne esitamine turuosalistele hõlpsasti juurdepääsetaval ja kasutataval kujul ning kättesaadavana mõistlikel ärilistel alustel.

Kui komisjon jõuab järeldusele, et kauplemiskoondteabe pakkujad ei ole esitanud teavet viisil, mis vastaks teises lõigus esitatud kriteeriumidele, lisab komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatavale aruandele taotluse algatada läbirääkimistega menetlus ühtset kauplemiskoondteavet korraldava äriüksuse määramiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava avaliku hankega. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve algatab hankemenetluse pärast komisjonilt vastava taotluse saamist, järgides komisjoni taotluses esitatud tingimusi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (*53).

14.   Kui on alustatud käesoleva artikli lõikes 13 osutatud menetlust, on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 50 käesoleva määruse täiendamiseks, täpsustades meetmeid, millega:

| a) | nähakse ette kauplemiskoondteavet korraldava äriüksusega sõlmitava lepingu kestus ning lepingu pikendamise ja uue avaliku hanke käivitamise menetlus ja tingimused; |
| --- | --- |

a)

nähakse ette kauplemiskoondteavet korraldava äriüksusega sõlmitava lepingu kestus ning lepingu pikendamise ja uue avaliku hanke käivitamise menetlus ja tingimused;

| b) | nähakse ette, et kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus teeb seda ainuõiguslikult ning et artikli 27b kohaselt ei ole ühelgi teisel üksusel luba tegutseda kauplemiskoondteabe pakkujana; |
| --- | --- |

b)

nähakse ette, et kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus teeb seda ainuõiguslikult ning et artikli 27b kohaselt ei ole ühelgi teisel üksusel luba tegutseda kauplemiskoondteabe pakkujana;

| c) | antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele õigus tagada, et avaliku hanke alusel määratud kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus järgiks hanketingimusi; |
| --- | --- |

c)

antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele õigus tagada, et avaliku hanke alusel määratud kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus järgiks hanketingimusi;

| d) | tagatakse, et kauplemiskoondteavet korraldava äriüksuse esitatud kauplemisjärgne teave on kvaliteetne ning esitatud turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetaval ja kasutataval kujul ja kogu turgu hõlmava koondteabena; |
| --- | --- |

d)

tagatakse, et kauplemiskoondteavet korraldava äriüksuse esitatud kauplemisjärgne teave on kvaliteetne ning esitatud turuosaliste jaoks hõlpsasti juurdepääsetaval ja kasutataval kujul ja kogu turgu hõlmava koondteabena;

| e) | tagatakse, et kauplemisjärgset teavet antakse mõistlikel ärilistel alustel nii koondteabena kui ka konsolideerimata kujul ning et see rahuldab kõnealuse teabe kasutajate vajadused kogu liidus; |
| --- | --- |

e)

tagatakse, et kauplemisjärgset teavet antakse mõistlikel ärilistel alustel nii koondteabena kui ka konsolideerimata kujul ning et see rahuldab kõnealuse teabe kasutajate vajadused kogu liidus;

| f) | tagatakse, et kauplemiskohad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad teevad oma kauplemisandmed mõistliku tasu eest kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava avaliku hanke alusel määratud ühtsele kauplemiskoondteavet korraldavale äriüksusele; |
| --- | --- |

f)

tagatakse, et kauplemiskohad ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad teevad oma kauplemisandmed mõistliku tasu eest kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt läbiviidava avaliku hanke alusel määratud ühtsele kauplemiskoondteavet korraldavale äriüksusele;

| g) | kehtestatakse kord, mida kohaldatakse juhul, kui avaliku hanke alusel määratud kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus ei täida hanketingimusi; |
| --- | --- |

g)

kehtestatakse kord, mida kohaldatakse juhul, kui avaliku hanke alusel määratud kauplemiskoondteavet korraldav äriüksus ei täida hanketingimusi;

| h) | kehtestatakse kord, mille kohaselt artikli 27b alusel volitatud kauplemiskoondteabe pakkujad võivad jätkata kauplemiskoondteabe korraldamist, kui käesoleva lõike punktis b osutatud õigust ei kasutata või kui avaliku hankega ei määrata ühtegi üksust, kuni ajani, mil uus avalik hange on lõpule viidud ja kauplemiskoondteabe korraldamiseks on määratud äriüksus. |
| --- | --- |

h)

kehtestatakse kord, mille kohaselt artikli 27b alusel volitatud kauplemiskoondteabe pakkujad võivad jätkata kauplemiskoondteabe korraldamist, kui käesoleva lõike punktis b osutatud õigust ei kasutata või kui avaliku hankega ei määrata ühtegi üksust, kuni ajani, mil uus avalik hange on lõpule viidud ja kauplemiskoondteabe korraldamiseks on määratud äriüksus.

(*53)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).“
  "

*53

| 12) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 54a
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed

  1.   Järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alane pädevus ja ülesanded aruandlusteenuste pakkujate valdkonnas antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele üle 1. jaanuaril 2022, välja arvatud pädevus ja ülesanded, mis on seotud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatega, kelle suhtes kohaldatakse artikli 2 lõikes 3 osutatud erandit. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab üle antud pädevuse ja ülesanded vastu samal kuupäeval.


  2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on seotud järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega aruandlusteenuste pakkujate valdkonnas, sealhulgas pooleliolevate kontrollide ja nõuete täitmise tagamise meetmetega.
  Tegevusloa taotlusi, mille pädevad asutused on saanud enne 1. oktoobrit 2021, ei anta üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning registreerimise või registreerimisest keeldumise otsuse teeb asjaomane pädev asutus.


  3.   Lõikes 1 osutatud pädevad asutused tagavad, et kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul 1. jaanuariks 2022. Kõnealused pädevad asutused osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada aruandlusteenuste pakkujate valdkonna järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alase tegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.


  4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste õigusjärglasena kõigis haldus- või kohtumenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alasest tegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse.


  5.   Aruandlusteenuste pakkuja tegevusluba, mille on andnud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud pädev asutus, jääb kehtima pärast pädevuse üleandmist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.



  Artikkel 54b
  Suhted audiitoritega

  1.   Isikud, kellel on tegevusluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ (*54) ning kes täidavad aruandlusteenuste pakkujas ülesannet, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*55) artiklis 34 või direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 73, või mõnda muud õigusaktiga ettenähtud ülesannet, on kohustatud viivitamata teatama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele aruandlusteenuste pakkujaga seotud asjaoludest või otsustest, mis on neile kõnealuse ülesande täitmise käigus selgunud ja mis võivad:






  a) | kujutada endast tegevusloa andmise tingimuste või aruandlusteenuste pakkuja tegevust reguleerivate õigus- ja haldusnormide olulist rikkumist; |
| --- | --- | --- |

12)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 54a

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed

1.   Järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alane pädevus ja ülesanded aruandlusteenuste pakkujate valdkonnas antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele üle 1. jaanuaril 2022, välja arvatud pädevus ja ülesanded, mis on seotud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatega, kelle suhtes kohaldatakse artikli 2 lõikes 3 osutatud erandit. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab üle antud pädevuse ja ülesanded vastu samal kuupäeval.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on seotud järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega aruandlusteenuste pakkujate valdkonnas, sealhulgas pooleliolevate kontrollide ja nõuete täitmise tagamise meetmetega.

Tegevusloa taotlusi, mille pädevad asutused on saanud enne 1. oktoobrit 2021, ei anta üle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning registreerimise või registreerimisest keeldumise otsuse teeb asjaomane pädev asutus.

3.   Lõikes 1 osutatud pädevad asutused tagavad, et kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul 1. jaanuariks 2022. Kõnealused pädevad asutused osutavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada aruandlusteenuste pakkujate valdkonna järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alase tegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste õigusjärglasena kõigis haldus- või kohtumenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alasest tegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse.

5.   Aruandlusteenuste pakkuja tegevusluba, mille on andnud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud pädev asutus, jääb kehtima pärast pädevuse üleandmist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

Artikkel 54b

Suhted audiitoritega

1.   Isikud, kellel on tegevusluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ (*54) ning kes täidavad aruandlusteenuste pakkujas ülesannet, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*55) artiklis 34 või direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 73, või mõnda muud õigusaktiga ettenähtud ülesannet, on kohustatud viivitamata teatama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele aruandlusteenuste pakkujaga seotud asjaoludest või otsustest, mis on neile kõnealuse ülesande täitmise käigus selgunud ja mis võivad:

a)

kujutada endast tegevusloa andmise tingimuste või aruandlusteenuste pakkuja tegevust reguleerivate õigus- ja haldusnormide olulist rikkumist;

| b) | mõjutada aruandlusteenuste pakkuja järjepidevat toimimist; |
| --- | --- |

b)

mõjutada aruandlusteenuste pakkuja järjepidevat toimimist;

| c) | põhjustada raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmise või märkustega kinnitamise. |
| --- | --- |

c)

põhjustada raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmise või märkustega kinnitamise.

Nimetatud isikud on samuti kohustatud aru andma kõikidest esimeses lõigus osutatud tööülesannete täitmise käigus neile teatavaks saanud asjaoludest ja otsustest mõnes äriühingus, millel on tihedad sidemed aruandlusteenuste pakkujaga, kus nad nimetatud ülesandeid täidavad.

2.   Kui isikud, kellel on tegevusluba vastavalt direktiivile 2006/43/EÜ, edastavad pädevatele asutustele lõikes 1 osutatud asjaolude või otsuste kohta teabe heauskselt, ei käsitata seda teabe avaldamisele lepingu või õigusnormidega kehtestatud piirangute rikkumisena ning nimetatud isikud ei kanna selle eest mingit vastutust.

(*54)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87)."

*54

(*55)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).“
  "

*55

Artikkel 5

Määruse (EL) 2016/1011 muutmine

Määrust (EL) 2016/1011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõike 1 punkti 24 punkti a muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „a) | sisendandmeid, mis saadakse täielikult:“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõike 1 punkti 24 punkti a muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„a)

sisendandmeid, mis saadakse täielikult:“;

| b) | alapunkt vii asendatakse järgmisega:






  „vii) | teenuseosutajalt, kellele võrdlusaluste haldur on edasi andnud andmete kogumise vastavalt artiklile 10, välja arvatud artikli 10 lõike 3 punktile f, eeldusel et see teenuseosutaja saab andmed täielikult käesoleva punkti alapunktides i–vi osutatud isikutelt;“. |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt vii asendatakse järgmisega:

„vii)

teenuseosutajalt, kellele võrdlusaluste haldur on edasi andnud andmete kogumise vastavalt artiklile 10, välja arvatud artikli 10 lõike 3 punktile f, eeldusel et see teenuseosutaja saab andmed täielikult käesoleva punkti alapunktides i–vi osutatud isikutelt;“.

| 2) | Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:

  „9.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada nõudeid, millega tagatakse, et lõikes 1 osutatud juhtimiskord on piisavalt töökindel.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.
  Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:

„9.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada nõudeid, millega tagatakse, et lõikes 1 osutatud juhtimiskord on piisavalt töökindel.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 3) | Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada tingimusi, millega tagatakse lõikes 1 osutatud metoodika vastavus kõnealuse lõike punktidele a–e.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.
  Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada tingimusi, millega tagatakse lõikes 1 osutatud metoodika vastavus kõnealuse lõike punktidele a–e.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 4) | Artiklisse 14 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõikes 1 osutatud süsteemide ja kontrollide omadused.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.
  Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 14 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõikes 1 osutatud süsteemide ja kontrollide omadused.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 5) | Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et võrdlusalus vastab kõikidele lõike 1 punkti c kriteeriumidele, esitab ta komisjonile dokumenteeritud taotluse tunnustada seda võrdlusalust kriitilise tähtsusega võrdlusalusena.
  Komisjon võtab pärast dokumenteeritud taotluse kättesaamist vastu rakendusakti kooskõlas lõikega 1.
  Väärtpaberiturujärelevalve vaatab võrdlusaluse kriitilise tähtsuse hindamise läbi vähemalt iga kahe aasta tagant ning teavitab komisjoni hinnangust ja edastab selle talle.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et võrdlusalus vastab kõikidele lõike 1 punkti c kriteeriumidele, esitab ta komisjonile dokumenteeritud taotluse tunnustada seda võrdlusalust kriitilise tähtsusega võrdlusalusena.

Komisjon võtab pärast dokumenteeritud taotluse kättesaamist vastu rakendusakti kooskõlas lõikega 1.

Väärtpaberiturujärelevalve vaatab võrdlusaluse kriitilise tähtsuse hindamise läbi vähemalt iga kahe aasta tagant ning teavitab komisjoni hinnangust ja edastab selle talle.“

| 6) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui pädev asutus on lõikes 1 osutatud halduri hinnangu kätte saanud, teeb ta järgmist:






  a) | teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet ja artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui pädev asutus on lõikes 1 osutatud halduri hinnangu kätte saanud, teeb ta järgmist:

a)

teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet ja artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi;

| b) | koostab nelja nädala jooksul alates hinnangu saamisest ise hinnangu selle kohta, kuidas anda võrdlusalus uuele haldurile üle või kuidas selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda. |
| --- | --- |

b)

koostab nelja nädala jooksul alates hinnangu saamisest ise hinnangu selle kohta, kuidas anda võrdlusalus uuele haldurile üle või kuidas selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda.

Esimese lõigu punktis b osutatud tähtaja jooksul ei tohi haldur võrdlusaluse väljaandmist lõpetada ilma Väärtpaberiturujärelevalve või kohasel juhul pädeva asutuse kirjaliku nõusolekuta.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada kriteeriumid, millel põhineb lõike 2 punktis b osutatud hindamine.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.
  Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada kriteeriumid, millel põhineb lõike 2 punktis b osutatud hindamine.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 7) | Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse järelevalvealune sisendandmete esitaja kavatseb sisendandmete esitamise lõpetada, teavitab ta sellest viivitamata kirjalikult võrdlusaluse haldurit. Haldur teavitab seejärel viivitamata oma pädevat asutust.
  Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse halduri pädev asutus teavitab sellest viivitamata kõnealuse järelevalvealuse sisendandmete esitaja pädevat asutust ja kohaldatavuse korral Väärtpaberiturujärelevalvet. Haldur esitab nii kiiresti kui võimalik, ent hiljemalt 14 päeva jooksul pärast järelevalvealuse sisendandmete esitaja teate saamist oma pädevale asutusele hinnangu selle kohta, millist mõju avaldab see kriitilise tähtsusega võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda.


  4.   Pärast käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud hinnangu saamist teavitab halduri pädev asutus kohaldatavuse korral viivitamata Väärtpaberiturujärelevalvet või artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi ning annab selle hinnangu põhjal oma hinnangu võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu ja majandusolukorda, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 halduri poolt tema võrdlusaluse väljaandmise lõpetamiseks kehtestatud korda.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 23 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse järelevalvealune sisendandmete esitaja kavatseb sisendandmete esitamise lõpetada, teavitab ta sellest viivitamata kirjalikult võrdlusaluse haldurit. Haldur teavitab seejärel viivitamata oma pädevat asutust.

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse halduri pädev asutus teavitab sellest viivitamata kõnealuse järelevalvealuse sisendandmete esitaja pädevat asutust ja kohaldatavuse korral Väärtpaberiturujärelevalvet. Haldur esitab nii kiiresti kui võimalik, ent hiljemalt 14 päeva jooksul pärast järelevalvealuse sisendandmete esitaja teate saamist oma pädevale asutusele hinnangu selle kohta, millist mõju avaldab see kriitilise tähtsusega võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda.

4.   Pärast käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud hinnangu saamist teavitab halduri pädev asutus kohaldatavuse korral viivitamata Väärtpaberiturujärelevalvet või artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi ning annab selle hinnangu põhjal oma hinnangu võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu ja majandusolukorda, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 halduri poolt tema võrdlusaluse väljaandmise lõpetamiseks kehtestatud korda.“

| 8) | Artiklisse 26 lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks kriteeriumid, mille põhjal pädevad asutused võivad nõuda lõikes 4 osutatud vastavuskinnituses muudatuste tegemist.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.
  Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“ |
| --- | --- |

8)

Artiklisse 26 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks kriteeriumid, mille põhjal pädevad asutused võivad nõuda lõikes 4 osutatud vastavuskinnituses muudatuste tegemist.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 1. oktoobriks 2020.

Komisjonile antakse õigus täiendada käesolevat määrust, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“

| 9) | Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 2 lisatakse punkti b järele järgmine lõik:
  „Komisjon võib esimeses lõigus osutatud rakendusotsuse kohaldamisel lähtuda sellest, kas asjaomane kolmas riik täidab tulemuslikult ja pidevalt kõnealuses rakendusotsuses sätestatud tingimust, millega tagada samaväärsed järelevalve ja regulatiivsed standardid, ning kas Väärtpaberiturujärelevalve suudab tulemuslikult täita määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 33 osutatud järelevalveülesandeid.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 2 lisatakse punkti b järele järgmine lõik:

„Komisjon võib esimeses lõigus osutatud rakendusotsuse kohaldamisel lähtuda sellest, kas asjaomane kolmas riik täidab tulemuslikult ja pidevalt kõnealuses rakendusotsuses sätestatud tingimust, millega tagada samaväärsed järelevalve ja regulatiivsed standardid, ning kas Väärtpaberiturujärelevalve suudab tulemuslikult täita määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 33 osutatud järelevalveülesandeid.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Komisjon võib vastavalt artiklile 49 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et täpsustada käesoleva artikli lõike 2 esimese lõigu punktides a ja b osutatud tingimusi.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Komisjon võib vastavalt artiklile 49 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et täpsustada käesoleva artikli lõike 2 esimese lõigu punktides a ja b osutatud tingimusi.“;

| c) | lõikesse 3 lisatakse punkti b järele järgmine lõik:
  „Komisjon võib esimeses lõigus osutatud rakendusotsuse kohaldamisel lähtuda sellest, kas asjaomane kolmas riik täidab tegelikult ja pidevalt kõnealuses rakendusotsuses sätestatud tingimusi, millega tagada samaväärsed järelevalve ja regulatiivsed standardid, ning kas Väärtpaberiturujärelevalve suudab tulemuslikult täita määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 33 osutatud järelevalveülesandeid.“; |
| --- | --- |

c)

lõikesse 3 lisatakse punkti b järele järgmine lõik:

„Komisjon võib esimeses lõigus osutatud rakendusotsuse kohaldamisel lähtuda sellest, kas asjaomane kolmas riik täidab tegelikult ja pidevalt kõnealuses rakendusotsuses sätestatud tingimusi, millega tagada samaväärsed järelevalve ja regulatiivsed standardid, ning kas Väärtpaberiturujärelevalve suudab tulemuslikult täita määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 33 osutatud järelevalveülesandeid.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Komisjon võib vastavalt artiklile 49 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et täpsustada käesoleva artikli lõike 3 esimese lõigu punktides a ja b osutatud tingimusi.“; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Komisjon võib vastavalt artiklile 49 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et täpsustada käesoleva artikli lõike 3 esimese lõigu punktides a ja b osutatud tingimusi.“;

| e) | lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „4.   Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille õigusraamistikku ja järelevalvetavasid peetakse samaväärseks kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või 3. Koostöölepingute sõlmimisel võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse seda, kas asjaomane kolmas riik on komisjoni poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*56) artiklile 9 vastu võetud kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilised puudused, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile. Koostöölepingus sätestatakse vähemalt järgmine:


  (*56)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“
  " |
| --- | --- |

e)

lõike 4 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„4.   Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille õigusraamistikku ja järelevalvetavasid peetakse samaväärseks kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või 3. Koostöölepingute sõlmimisel võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse seda, kas asjaomane kolmas riik on komisjoni poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*56) artiklile 9 vastu võetud kehtiva delegeeritud õigusakti kohaselt kantud nende jurisdiktsioonide loetellu, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilised puudused, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile. Koostöölepingus sätestatakse vähemalt järgmine:

(*56)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“
  "

*56

| 10) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kuni ajani, mil kooskõlas artikli 30 lõigetega 2 ja 3 võetakse vastu samaväärsuse otsus, võivad järelevalvealused isikud liidus kasutada kolmandas riigis asuva halduri välja antavaid võrdlusaluseid, tingimusel et see haldur saab eelnevalt Väärtpaberiturujärelevalvelt käesoleva artikli kohase tunnustuse.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kuni ajani, mil kooskõlas artikli 30 lõigetega 2 ja 3 võetakse vastu samaväärsuse otsus, võivad järelevalvealused isikud liidus kasutada kolmandas riigis asuva halduri välja antavaid võrdlusaluseid, tingimusel et see haldur saab eelnevalt Väärtpaberiturujärelevalvelt käesoleva artikli kohase tunnustuse.“;

| b) | lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Selleks et hinnata, kas esimeses lõigus osutatud tingimus on täidetud, ning hinnata IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtete või IOSCO teabeagentuuride põhimõtete järgimist, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, võib Väärtpaberiturujärelevalve kasutada sõltumatu välisaudiitori hinnangut või selle kolmanda riigi halduri pädeva asutuse väljastatud sertifikaati, kus haldur asub.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks et hinnata, kas esimeses lõigus osutatud tingimus on täidetud, ning hinnata IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtete või IOSCO teabeagentuuride põhimõtete järgimist, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, võib Väärtpaberiturujärelevalve kasutada sõltumatu välisaudiitori hinnangut või selle kolmanda riigi halduri pädeva asutuse väljastatud sertifikaati, kus haldur asub.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „Kolmandas riigis asuval halduril, kes soovib saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab olema esindaja. Esindaja peab olema liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle kõnealune haldur on sõnaselgelt nimetanud tegutsema halduri nimel seoses käesolevast määrusest tulenevate halduri kohustustega. Esindaja täidab koos halduriga järelevaatamise funktsiooni halduri poolt käesoleva määruse alusel võrdlusaluse väljaandmisel ning on selle eest vastutav Väärtpaberiturujärelevalve ees.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Kolmandas riigis asuval halduril, kes soovib saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab olema esindaja. Esindaja peab olema liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle kõnealune haldur on sõnaselgelt nimetanud tegutsema halduri nimel seoses käesolevast määrusest tulenevate halduri kohustustega. Esindaja täidab koos halduriga järelevaatamise funktsiooni halduri poolt käesoleva määruse alusel võrdlusaluse väljaandmisel ning on selle eest vastutav Väärtpaberiturujärelevalve ees.“;

| d) | lõige 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

lõige 4 jäetakse välja;

| e) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kolmandas riigis asuv haldur, kes soovib saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, taotleb tunnustamist Väärtpaberiturujärelevalvelt. Taotlev haldur esitab kogu teabe, mida on vaja selleks, et Väärtpaberiturujärelevalve saaks veenduda, et haldur on teinud tunnustamise ajaks kõik vajalikud korraldused lõikes 2 osutatud nõuete täitmiseks, ning esitab oma praeguste ja tulevaste võrdlusaluste loetelu, mis on mõeldud liidus kasutamiseks, ja teatab pädeva asutuse nime, kes vastutab halduri järelevalve eest kolmandas riigis, kui see on olemas.
  Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib 90 tööpäeva jooksul alates käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud taotluse saamisest, kas lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud.
  Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, jätab ta tunnustamise taotluse rahuldamata ja põhjendab seda. Samuti jäetakse tunnustus andmata siis, kui ei ole täidetud järgmised lisatingimused:






  a) | kui kolmandas riigis asuva halduri üle tehakse järelevalvet, reguleerib Väärtpaberiturujärelevalve ja selle halduri asukohariigiks oleva kolmanda riigi pädeva asutuse suhteid asjakohane koostööleping, mis vastab artikli 30 lõike 5 kohaselt vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele, et tagada tõhus teabevahetus, mis võimaldaks selle kolmanda riigi pädeval asutusel täita oma ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele; |
| --- | --- | --- |

e)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kolmandas riigis asuv haldur, kes soovib saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, taotleb tunnustamist Väärtpaberiturujärelevalvelt. Taotlev haldur esitab kogu teabe, mida on vaja selleks, et Väärtpaberiturujärelevalve saaks veenduda, et haldur on teinud tunnustamise ajaks kõik vajalikud korraldused lõikes 2 osutatud nõuete täitmiseks, ning esitab oma praeguste ja tulevaste võrdlusaluste loetelu, mis on mõeldud liidus kasutamiseks, ja teatab pädeva asutuse nime, kes vastutab halduri järelevalve eest kolmandas riigis, kui see on olemas.

Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib 90 tööpäeva jooksul alates käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud taotluse saamisest, kas lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, jätab ta tunnustamise taotluse rahuldamata ja põhjendab seda. Samuti jäetakse tunnustus andmata siis, kui ei ole täidetud järgmised lisatingimused:

a)

kui kolmandas riigis asuva halduri üle tehakse järelevalvet, reguleerib Väärtpaberiturujärelevalve ja selle halduri asukohariigiks oleva kolmanda riigi pädeva asutuse suhteid asjakohane koostööleping, mis vastab artikli 30 lõike 5 kohaselt vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele, et tagada tõhus teabevahetus, mis võimaldaks selle kolmanda riigi pädeval asutusel täita oma ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele;

| b) | käesoleva määruse kohaste järelevalveülesannete tulemuslikku täitmist Väärtpaberiturujärelevalve poolt ei takista selle kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, kus haldur asub, ega, kui see on kohalduv, kõnealuse kolmanda riigi pädeva asutuse järelevalve- ja uurimisvolituste piirid.“; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse kohaste järelevalveülesannete tulemuslikku täitmist Väärtpaberiturujärelevalve poolt ei takista selle kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, kus haldur asub, ega, kui see on kohalduv, kõnealuse kolmanda riigi pädeva asutuse järelevalve- ja uurimisvolituste piirid.“;

| f) | lõiked 6 ja 7 jäetakse välja; |
| --- | --- |

f)

lõiked 6 ja 7 jäetakse välja;

| g) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Väärtpaberiturujärelevalve peatab või asjakohasel juhul tunnistab kehtetuks tunnustuse, mis on antud vastavalt lõikele 5, kui tal on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et haldur:






  a) | tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluste kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist; |
| --- | --- | --- |

g)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Väärtpaberiturujärelevalve peatab või asjakohasel juhul tunnistab kehtetuks tunnustuse, mis on antud vastavalt lõikele 5, kui tal on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et haldur:

a)

tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluste kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist;

| b) | on raskelt rikkunud käesolevas määruses sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

b)

on raskelt rikkunud käesolevas määruses sätestatud nõudeid;

| c) | on esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaseaduslikke võtteid tunnustuse saamiseks.“ |
| --- | --- |

c)

on esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaseaduslikke võtteid tunnustuse saamiseks.“

| 11) | Artiklisse 34 lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Kui üks või enam lõikes 1 osutatud isiku esitatud indeksit vastavad artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluse tingimustele, siis saadetakse taotlus Väärtpaberiturujärelevalvele.“ |
| --- | --- |

11)

Artiklisse 34 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Kui üks või enam lõikes 1 osutatud isiku esitatud indeksit vastavad artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluse tingimustele, siis saadetakse taotlus Väärtpaberiturujärelevalvele.“

| 12) | Artikkel 40 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 40
  Pädevad asutused

  1.   Käesoleva määruse kohaldamisel on Väärtpaberiturujärelevalve pädev asutus:






  a) | artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite jaoks; |
| --- | --- | --- |

12)

Artikkel 40 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 40

Pädevad asutused

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel on Väärtpaberiturujärelevalve pädev asutus:

a)

artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite jaoks;

| b) | artiklis 32 osutatud võrdlusaluste haldurite jaoks. |
| --- | --- |

b)

artiklis 32 osutatud võrdlusaluste haldurite jaoks.

2.   Iga liikmesriik määrab asjaomase pädeva asutuse, kes vastutab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmise eest, ning teavitab sellest komisjoni ja Väärtpaberiturujärelevalvet.

3.   Kui liikmesriik määrab lõike 2 kohaselt rohkem kui ühe pädeva asutuse, siis määrab ta selgelt kindlaks nende pädevate asutuste ülesanded ja määrab ühe asutuse, kes vastutab koostöö koordineerimise ning teabevahetuse eest komisjoni, Väärtpaberiturujärelevalve ja teiste liikmesriikide pädevate asutustega.

4.   Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud pädevate asutuste loetelu.“

| 13) | Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Selleks et täita käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, on artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevatel asutustel kooskõlas liikmesriigi õigusega vähemalt järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:“; |
| --- | --- | --- |

13)

Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Selleks et täita käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, on artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevatel asutustel kooskõlas liikmesriigi õigusega vähemalt järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:“;

| b) | lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused täidavad ja kasutavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ülesandeid ja volitusi ning artiklis 42 osutatud karistuste määramise volitusi kooskõlas oma riigi õigusraamistikuga järgmiselt:“. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused täidavad ja kasutavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ülesandeid ja volitusi ning artiklis 42 osutatud karistuste määramise volitusi kooskõlas oma riigi õigusraamistikuga järgmiselt:“.

| 14) | Artikli 43 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused, kelle nad on artikli 40 lõike 2 kohaselt määranud, võtavad halduskaristuse ja muu haldusmeetme liigi ja ulatuse kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas kohasel juhul järgmist:“. |
| --- | --- |

14)

Artikli 43 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused, kelle nad on artikli 40 lõike 2 kohaselt määranud, võtavad halduskaristuse ja muu haldusmeetme liigi ja ulatuse kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas kohasel juhul järgmist:“.

| 15) | Artikkel 44 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 44
  Koostöökohustus

  1.   Liikmesriigid, kes on otsustanud kehtestada artiklis 42 osutatud sätete rikkumise eest kriminaalkaristused, tagavad asjakohaste abinõude kasutusele võtmise, nii et artikli 40 lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud pädevatel asutustel oleksid kõik vajalikud volitused teha oma jurisdiktsiooni piires koostööd õigusasutustega selleks, et saada konkreetset teavet käesoleva määruse võimaliku rikkumise alusel algatatud kriminaaluurimiste või -menetluste kohta. Pädevad asutused edastavad selle teabe muudele pädevatele asutustele ja Väärtpaberiturujärelevalvele.


  2.   Artikli 40 lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud pädevad asutused abistavad teisi pädevaid asutusi ja Väärtpaberiturujärelevalvet. Eelkõige vahetavad nad teavet ja teevad uurimis- või järelevalvetegevuse käigus koostööd. Pädevad asutused võivad teiste pädevate asutustega teha koostööd rahaliste karistuste sissenõudmise hõlbustamiseks.“ |
| --- | --- |

15)

Artikkel 44 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 44

Koostöökohustus

1.   Liikmesriigid, kes on otsustanud kehtestada artiklis 42 osutatud sätete rikkumise eest kriminaalkaristused, tagavad asjakohaste abinõude kasutusele võtmise, nii et artikli 40 lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud pädevatel asutustel oleksid kõik vajalikud volitused teha oma jurisdiktsiooni piires koostööd õigusasutustega selleks, et saada konkreetset teavet käesoleva määruse võimaliku rikkumise alusel algatatud kriminaaluurimiste või -menetluste kohta. Pädevad asutused edastavad selle teabe muudele pädevatele asutustele ja Väärtpaberiturujärelevalvele.

2.   Artikli 40 lõigete 2 ja 3 kohaselt määratud pädevad asutused abistavad teisi pädevaid asutusi ja Väärtpaberiturujärelevalvet. Eelkõige vahetavad nad teavet ja teevad uurimis- või järelevalvetegevuse käigus koostööd. Pädevad asutused võivad teiste pädevate asutustega teha koostööd rahaliste karistuste sissenõudmise hõlbustamiseks.“

| 16) | Artikli 45 lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „5.   Liikmesriigid esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas koondteabe kõikide artikli 42 kohaselt määratud halduskaristuste ja võetud muude haldusmeetmete kohta. Kõnealune kohustus ei kehti uurimistoimingute puhul. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab selle teabe oma aastaaruandes koos koondteabega kõigi halduskaristuste ja haldusmeetmete kohta, mille ta on artikli 48f kohaselt määranud või võtnud.“ |
| --- | --- |

16)

Artikli 45 lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„5.   Liikmesriigid esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas koondteabe kõikide artikli 42 kohaselt määratud halduskaristuste ja võetud muude haldusmeetmete kohta. Kõnealune kohustus ei kehti uurimistoimingute puhul. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab selle teabe oma aastaaruandes koos koondteabega kõigi halduskaristuste ja haldusmeetmete kohta, mille ta on artikli 48f kohaselt määranud või võtnud.“

| 17) | Artikli 46 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   30 tööpäeva jooksul pärast artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud võrdlusaluse lisamist kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelusse, välja arvatud võrdlusalused, mille puhul enamik sisendandmete esitajatest ei ole järelevalvealused isikud, moodustab halduri asjaomane pädev asutus pädevate asutuste kolleegiumi ja asub seda juhtima.


  2.   Kolleegiumisse kuuluvad halduri pädeva asutuse, Väärtpaberiturujärelevalve, kui see ei ole halduri pädev asutus, ja järelevalvealuste sisendandmete esitajate pädevate asutuste esindajad.“ |
| --- | --- |

17)

Artikli 46 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   30 tööpäeva jooksul pärast artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud võrdlusaluse lisamist kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelusse, välja arvatud võrdlusalused, mille puhul enamik sisendandmete esitajatest ei ole järelevalvealused isikud, moodustab halduri asjaomane pädev asutus pädevate asutuste kolleegiumi ja asub seda juhtima.

2.   Kolleegiumisse kuuluvad halduri pädeva asutuse, Väärtpaberiturujärelevalve, kui see ei ole halduri pädev asutus, ja järelevalvealuste sisendandmete esitajate pädevate asutuste esindajad.“

| 18) | Artikli 47 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused teevad käesoleva määruse kohaldamiseks Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.


  2.   Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kogu tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 35 .“ |
| --- | --- |

18)

Artikli 47 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused teevad käesoleva määruse kohaldamiseks Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.

2.   Artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevad asutused esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kogu tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 35 .“

| 19) | VI jaotisesse lisatakse järgmine peatükk:


  „
  4. PEATÜKK




  Väärtpaberiturujärelevalve volitused ja pädevus





  1. jagu




  Pädevus ja menetlused




  Artikkel 48a
  Väärtpaberiturujärelevalve volituste kasutamine
  Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 48b–48d antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.


  Artikkel 48b
  Teabenõue

  1.   Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:






  a) | isikud, kes osalevad artikli 40 lõikes 1 osutatud võrdlusaluste väljaandmises; |
| --- | --- | --- |

19)

VI jaotisesse lisatakse järgmine peatükk:

„
  4. PEATÜKK

Väärtpaberiturujärelevalve volitused ja pädevus

1. jagu

Pädevus ja menetlused

Artikkel 48a

Väärtpaberiturujärelevalve volituste kasutamine

Väärtpaberiturujärelevalvele või selle ametnikele või teistele Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud isikutele artiklitega 48b–48d antud volitusi ei tohi kasutada sellise teabe või selliste dokumentide avaldamise nõudmiseks, millele kehtib kutsesaladus.

Artikkel 48b

Teabenõue

1.   Väärtpaberiturujärelevalve võib lihtteabenõude või otsusega nõuda, et järgmised isikud esitaksid kogu teabe, mida Väärtpaberiturujärelevalvel on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks:

a)

isikud, kes osalevad artikli 40 lõikes 1 osutatud võrdlusaluste väljaandmises;

| b) | kolmandad isikud, kellele punktis a osutatud isikud on oma ülesanded või tegevuse kooskõlas artikliga 10 edasi andnud; |
| --- | --- |

b)

kolmandad isikud, kellele punktis a osutatud isikud on oma ülesanded või tegevuse kooskõlas artikliga 10 edasi andnud;

| c) | isikud, kes on muul moel tihedalt ja märkimisväärselt seotud punktis a osutatud isikutega. |
| --- | --- |

c)

isikud, kes on muul moel tihedalt ja märkimisväärselt seotud punktis a osutatud isikutega.

Pädevad asutused esitavad kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 35 ja Väärtpaberiturujärelevalve nõudmise korral selle teabenõude käesoleva määruse artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste sisendandmete esitajatele ning jagavad saadud teavet viivitamata Väärtpaberiturujärelevalvega.

2.   Lõikes 1 osutatud lihtteabenõudes tuleb:

| a) | viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viidata käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;

| b) | nimetada teabenõude eesmärk; |
| --- | --- |

b)

nimetada teabenõude eesmärk;

| c) | täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse; |
| --- | --- |

c)

täpsustada, millise teabe esitamist nõutakse;

| d) | määrata tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada; |
| --- | --- |

d)

määrata tähtaeg, mille jooksul teave tuleb esitada;

| e) | esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, aga taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav; |
| --- | --- |

e)

esitada märkus selle kohta, et isik, kellelt teavet taotletakse, ei ole kohustatud teavet andma, aga taotlusele vabatahtlikult vastates ei tohi antav teave olla ebaõige ega eksitav;

| f) | näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb artikli 48f kohaselt määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav. |
| --- | --- |

f)

näidata ära sellise trahvi summa, mis tuleb artikli 48f kohaselt määrata juhul, kui esitatud teave on ebaõige või eksitav.

3.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve nõuab teabe esitamist otsusega vastavalt lõikele 1, peab ta:

| a) | viitama käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viitama käesolevale artiklile kui selle nõude õiguslikule alusele;

| b) | nimetama nõude eesmärgi; |
| --- | --- |

b)

nimetama nõude eesmärgi;

| c) | täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse; |
| --- | --- |

c)

täpsustama, millise teabe esitamist nõutakse;

| d) | määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada; |
| --- | --- |

d)

määrama tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada;

| e) | osutama artiklis 48g sätestatud sunnirahale, mida rakendatakse, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult; |
| --- | --- |

e)

osutama artiklis 48g sätestatud sunnirahale, mida rakendatakse, kui nõutav teave esitatakse mittetäielikult;

| f) | osutama artiklis 48f sätestatud trahvile, mida rakendatakse, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad; |
| --- | --- |

f)

osutama artiklis 48f sätestatud trahvile, mida rakendatakse, kui vastused esitatud küsimustele on ebaõiged või eksitavad;

| g) | teavitama õigusest kaevata otsus edasi Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus”) vastavalt käesoleva määruse artiklile 48k ning määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61. |
| --- | --- |

g)

teavitama õigusest kaevata otsus edasi Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogule ja õigusest vaidlustada otsus Euroopa Liidu Kohtus (edaspidi „Euroopa Kohus”) vastavalt käesoleva määruse artiklile 48k ning määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 60 ja 61.

4.   Nõutud teabe esitavad asjaomaste isikute nimel lõikes 1 osutatud isikud või nende esindajad ning juriidiliste isikute või ühenduste puhul, kellel ei ole juriidilise isiku staatust, isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Viimased jäävad täielikult vastutavaks mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.

5.   Väärtpaberiturujärelevalve edastab lihtteabenõude või otsuse koopia viivitamata lõikes 1 osutatud isiku liikmesriigi pädevale asutusele.

Artikkel 48c

Üldised uurimised

1.   Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks võib Väärtpaberiturujärelevalve korraldada vajalikke uurimisi artikli 48b lõikes 1 osutatud isikute suhtes. Selleks antakse Väärtpaberiturujärelevalve poolt volitatud ametnikele ja muudele volitatud isikutele õigus:

| a) | kontrollida dokumente, andmeid, protseduure ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale, sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast; |
| --- | --- |

a)

kontrollida dokumente, andmeid, protseduure ja muid tema ülesannete täitmisega seonduvaid materjale, sõltumata nende salvestamiseks kasutatud andmekandjast;

| b) | teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, protseduuridest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

teha või saada nendest dokumentidest, andmetest, protseduuridest ja muudest materjalidest tõestatud koopiaid või väljavõtteid;

| c) | kutsuda kõnealuseid isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid; |
| --- | --- |

c)

kutsuda kõnealuseid isikuid või nende esindajaid või töötajaid välja ja paluda neil anda suulisi või kirjalikke selgitusi kontrolli sisu ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning salvestada vastuseid;

| d) | küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda uurimise sisuga seotud teavet; |
| --- | --- |

d)

küsitleda kõiki teisi füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku, et koguda uurimise sisuga seotud teavet;

| e) | nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta. |
| --- | --- |

e)

nõuda andmeid telefonikõnede ja andmeedastuse kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud Väärtpaberiturujärelevalve poolt uurimiseks volitatud ametnikud ja muud volitatud isikud teostavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles on täpsustatud uurimise sisu ja eesmärk. Volituses osutatakse ka artiklis 48g sätestatud sunnirahale, mis määratakse, kui nõutud dokumente, andmeid, teavet protseduuride kohta ja muid materjale või vastuseid artikli 48b lõikes 1 osutatud isikutele esitatud küsimustele ei esitata või kui need esitatakse mittetäielikult, ning artiklis 48f sätestatud trahvidele, mis määratakse, kui nimetatud isikutele esitatud küsimustele antud vastused on ebaõiged või eksitavad.

3.   Artikli 48b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Väärtpaberiturujärelevalve otsuse alusel algatatud uurimisele. Otsuses märgitakse uurimise sisu ja eesmärk, artiklis 48g sätestatud sunniraha, määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt olemasolevad õiguskaitsevahendid ja samuti õigus vaidlustada otsus Euroopa Kohtus.

4.   Aegsasti enne lõikes 1 osutatud uurimist teavitab Väärtpaberiturujärelevalve selle liikmesriigi pädevat asutust, kus uurimine kavatsetakse korraldada, uurimise toimumisest ning volitatud isikutest. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud osutavad Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral neile volitatud isikutele abi nende ülesannete täitmisel. Asjaomase pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse korral uurimises osaleda.

5.   Kui lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevate andmete taotlemiseks on kohaldatava riigisisese õiguse kohaselt nõutav liikmesriigi õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.

6.   Kui liikmesriigi kohus saab taotluse anda luba nõuda lõike 1 punktis e osutatud telefonikõnesid ja andmeedastust käsitlevaid andmeid, kontrollib kohus, kas:

| a) | lõikes 3 osutatud otsus on autentne; |
| --- | --- |

a)

lõikes 3 osutatud otsus on autentne;

| b) | võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased. |
| --- | --- |

b)

võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.

Punkti b kohaldamisel võib liikmesriigi õigusasutus küsida Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskuse kohta ja selle isiku seotuse kohta, kelle suhtes sunnimeetmeid võetakse. Sellegipoolest ei kontrolli liikmesriigi õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust kontrollib ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.

Artikkel 48d

Kohapealsed kontrollid

1.   Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks võib Väärtpaberiturujärelevalve korraldada artikli 48b lõikes 1 osutatud isikute äriruumides vajalikke kohapealseid kontrolle.

2.   Ametnikud ja muud isikud, keda Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende isikute äriruumidesse, kelle kohta Väärtpaberiturujärelevalve on teinud uurimisotsuse, ning sellistel volitatud isikutel on kõik artikli 48c lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente kontrollimise ajaks ja kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve teavitab kontrollidest piisavalt varakult enne kontrolle selle liikmesriigi pädevat asutust, kus kontrollimine toimub. Kui seda on vaja kontrolli nõuetekohaseks tegemiseks ja tõhususe tagamiseks, võib Väärtpaberiturujärelevalve pärast asjaomase pädeva asutuse teavitamist korraldada kohapealse kontrolli ilma sellest eelnevalt teavitamata. Käesoleva artikli kohased kontrollid tehakse juhul, kui asjaomane asutus on kinnitanud, et tal ei ole selle kohta vastuväiteid.

4.   Ametnikud ja muud isikud, keda Väärtpaberiturujärelevalve on volitanud tegema kohapealseid kontrolle, kasutavad oma õigusi, esitades kirjaliku volituse, milles täpsustatakse kontrolli sisu ja eesmärk ning artiklis 48g sätestatud sunniraha, mis määratakse juhul, kui asjaomased isikud ei allu kontrollile.

5.   Artikli 48b lõikes 1 osutatud isikud peavad alluma Väärtpaberiturujärelevalve otsusega määratud kohapealsele kontrollile. Otsuses märgitakse kontrolli sisu ja eesmärk ning selle alustamise kuupäev ning teavitatakse artiklis 48g sätestatud sunnirahast ja määrusega (EL) nr 1095/2010 tagatud õiguskaitsevahenditest, samuti õigusest vaidlustada otsus Euroopa Kohtus.

6.   Selle liikmesriigi pädeva asutuse ametnikud ning pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud, kus kontrollimine toimub, abistavad Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral aktiivselt Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikke ja muid volitatud isikuid. Kõnealuse pädeva asutuse ametnikud võivad taotluse korral samuti kohapealsete kontrollide juures viibida.

7.   Väärtpaberiturujärelevalve võib paluda pädevatel asutustel teha enda nimel konkreetseid uurimistoiminguid ja kohapealseid kontrolle vastavalt käesolevas artiklis ja artikli 48c lõikes 1 sätestatule. Sel eesmärgil on pädevatel asutustel samad käesolevas artiklis ja artikli 48c lõikes 1 sätestatud õigused nagu Väärtpaberiturujärelevalvel.

8.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve volitatud ametnikud ja neid saatvad volitatud isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt nõutud kontrolliga, osutab asjaomase liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi, taotledes vajaduse korral abi politseilt või samaväärselt õiguskaitseasutuselt, et volitatud isikutel oleks võimalik kohapealset kontrolli teha.

9.   Kui lõikes 1 sätestatud kohapealseks kontrolliks või lõikes 7 sätestatud abistamiseks on kohaldatava riigisisese õiguse kohaselt nõutav liikmesriigi õigusasutuse luba, tuleb seda taotleda. Sellist luba võib taotleda ka ettevaatusabinõuna.

10.   Kui liikmesriigi õigusasutus saab lõikes 1 sätestatud kohapealse kontrolli korraldamise taotluse või lõikes 7 sätestatud abistamise taotluse, kontrollib õigusasutus, kas:

| a) | Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 5, on autentne; |
| --- | --- |

a)

Väärtpaberiturujärelevalve otsus, millele on osutatud lõikes 5, on autentne;

| b) | võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased. |
| --- | --- |

b)

võetavad meetmed on proportsionaalsed, mitte meelevaldsed või ülemäärased.

Punkti b kohaldamisel võib liikmesriigi õigusasutus küsida Väärtpaberiturujärelevalvelt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks Väärtpaberiturujärelevalve kahtlustab käesoleva määruse rikkumist, kahtlustatava rikkumise raskusase kohta ja selle isiku seotuse kohta, kelle suhtes sunnimeetmeid kohaldatakse. Sellegipoolest ei kontrolli liikmesriigi õigusasutus uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks Väärtpaberiturujärelevalve toimikus sisalduv teave. Väärtpaberiturujärelevalve otsuse seaduslikkust kontrollib ainult Euroopa Kohus, järgides määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 61 sätestatud menetlust.

2. JAGU

Halduskaristused ja muud haldusmeetmed

Artikkel 48e

Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvemeetmed

1.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve tuvastab vastavalt artikli 48i lõikele 5, et isik on toime pannud mõne artikli 42 lõike 1 punktis a loetletud rikkumise, võtab ta ühe või mitu järgmistest meetmetest:

| a) | teeb otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist; |
| --- | --- |

a)

teeb otsuse, millega isikult nõutakse rikkumise lõpetamist;

| b) | teeb otsuse, millega määratakse trahv vastavalt artiklile 48f; |
| --- | --- |

b)

teeb otsuse, millega määratakse trahv vastavalt artiklile 48f;

| c) | väljastab avaliku teadaande. |
| --- | --- |

c)

väljastab avaliku teadaande.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel arvestab Väärtpaberiturujärelevalve rikkumise laadi ja raskust, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:

| a) | rikkumise kestus ja sagedus; |
| --- | --- |

a)

rikkumise kestus ja sagedus;

| b) | kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav; |
| --- | --- |

b)

kas rikkumine on tinginud finantskuriteo või seda hõlbustanud või on muul viisil sellega seostatav;

| c) | kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu; |
| --- | --- |

c)

kas rikkumine on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu;

| d) | rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus; |
| --- | --- |

d)

rikkumise eest vastutava isiku vastutuse ulatus;

| e) | rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovara; |
| --- | --- |

e)

rikkumise eest vastutava isiku finantstugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek ja netovara;

| f) | rikkumise mõju jaeinvestorite huvidele; |
| --- | --- |

f)

rikkumise mõju jaeinvestorite huvidele;

| g) | rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata; |
| --- | --- |

g)

rikkumise eest vastutava isiku poolt rikkumise tulemusena teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus või kolmandale isikule tekitatud kahju suurus, kui neid saab kindlaks määrata;

| h) | rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine; |
| --- | --- |

h)

rikkumise eest vastutava isiku valmidus teha Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine;

| i) | rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised; |
| --- | --- |

i)

rikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised;

| j) | meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist. |
| --- | --- |

j)

meetmed, mida rikkumise eest vastutav isik on pärast rikkumist võtnud, et ära hoida rikkumise kordumist.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve teavitab põhjendamatu viivituseta rikkumise eest vastutavat isikut lõike 1 alusel võetud meetmetest ning teatab neist liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele teabe iga sellise meetme kohta oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast meetme võtmise kuupäeva.

Esimeses lõigus osutatud üldsusele avalikustamine hõlmab järgmist:

| a) | märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata; |
| --- | --- |

a)

märkus selle kohta, et rikkumise eest vastutaval isikul on õigus otsus edasi kaevata;

| b) | kohasel juhul märkus, millega kinnitatakse, et meede on edasi kaevatud, ja täpsustatakse, et selline kaebus ei peata otsuse täitmist; |
| --- | --- |

b)

kohasel juhul märkus, millega kinnitatakse, et meede on edasi kaevatud, ja täpsustatakse, et selline kaebus ei peata otsuse täitmist;

| c) | märkus selle kohta, et Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3. |
| --- | --- |

c)

märkus selle kohta, et Väärtpaberiturujärelevalve apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 lõikele 3.

Artikkel 48f

Trahvid

1.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb vastavalt artikli 48i lõikele 5 kindlaks, et isik on tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu toime pannud mõne artikli 42 lõike 1 punktis a loetletud rikkumise, teeb ta käesoleva artikli lõike 2 kohaselt otsuse trahvi määramise kohta.

Rikkumine loetakse toimepanduks tahtlikult, kui Väärtpaberiturujärelevalve teeb kindlaks faktilised asjaolud, mis tõendavad, et isik on rikkumise toime pannud tahtlikult tegutsedes.

2.   Lõikes 1 osutatud trahvi maksimumsumma on järgmine:

| a) | juriidilise isiku puhul 1 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga või 10 % selle juriidilise isiku aastasest kogukäibest vastavalt juhtorgani poolt heaks kiidetud viimasele finantsaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem; |
| --- | --- |

a)

juriidilise isiku puhul 1 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga või 10 % selle juriidilise isiku aastasest kogukäibest vastavalt juhtorgani poolt heaks kiidetud viimasele finantsaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem;

| b) | füüsilise isiku puhul 500 000 eurot, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga. |
| --- | --- |

b)

füüsilise isiku puhul 500 000 eurot, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga.

Olenemata esimesest lõigust on artikli 11 lõike 1 punkti d või lõike 4 rikkumise eest määratava trahvi maksimumsumma juriidilise isiku puhul 250 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga või 2 % selle juriidilise isiku aastasest kogukäibest vastavalt juhtorgani poolt heaks kiidetud viimasele finantsaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem, ning füüsilise isiku puhul 100 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga.

Kui punktis a käsitletud juhul on juriidiline isik emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, siis on asjakohane kogukäive aastas selline aastane kogukäive või vastav tululiik vastavalt raamatupidamise valdkonnas kehtivale asjakohasele liidu õigusele, mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhtorgan.

3.   Trahvi suuruse määramisel vastavalt lõikele 1 võtab Väärtpaberiturujärelevalve arvesse artikli 48e lõikes 2 sätestatud kriteeriume.

4.   Olenemata lõikest 3 on trahvisumma juhul, kui juriidiline isik on saanud rikkumisest otsest või kaudset rahalist kasu, vähemalt võrdne saadud rahalise kasuga.

5.   Kui isiku tegevuse või tegevusetuse tulemusel pandi toime enam kui üks artikli 42 lõike 1 punktis a sätestatud nõude rikkumist, kohaldatakse üksnes suuremat trahvisummat, mis on seotud ühega neist rikkumistest ja arvutatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

Artikkel 48g

Sunniraha

1.   Väärtpaberiturujärelevalve määrab oma otsusega sunniraha, et sundida:

| a) | isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 48e lõike 1 punkti a alusel; |
| --- | --- |

a)

isikut rikkumist lõpetama vastavalt otsusele, mis on tehtud artikli 48e lõike 1 punkti a alusel;

| b) | artikli 48b lõikes 1 osutatud isikuid:






  i) | esitama artikli 48b alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet; |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 48b lõikes 1 osutatud isikuid:

i)

esitama artikli 48b alusel tehtud otsuses nõutud täielikku teavet;

| ii) | alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 48c kohase otsusega; |
| --- | --- |

ii)

alluma uurimisele ja eelkõige esitama täielikud dokumendid, andmed, protseduuride kirjeldused või muu vajaliku teabe ning täiendama ja parandama muud teavet, mis on esitatud uurimise käigus, mis on algatatud artikli 48c kohase otsusega;

| iii) | alluma artikli 48d alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile. |
| --- | --- |

iii)

alluma artikli 48d alusel tehtud otsuses määratud kohapealsele kontrollile.

2.   Sunniraha peab olema mõjus ja proportsionaalne. Sunniraha määratakse iga viivitatud päeva eest.

3.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on sunniraha summa 3 % eelmise majandusaasta keskmisest päevasest käibest või füüsiliste isikute puhul 2 % eelmise kalendriaasta keskmisest päevasest sissetulekust. Need summad arvutatakse alates kuupäevast, mis on kindlaks määratud otsuses, millega sunniraha määratakse.

4.   Sunniraha määratakse maksimaalselt kuueks kuuks alates Väärtpaberiturujärelevalve otsuse teatavakstegemisest. Pärast selle perioodi möödumist vaatab Väärtpaberiturujärelevalve meetme läbi.

Artikkel 48h

Trahvide ja sunniraha avalikustamine, laad, täitmisele pööramine ja eelarvesse kandmine

1.   Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab üldsusele kõik vastavalt artiklitele 48f ja 48g määratud trahvid ja sunniraha, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju. Selliselt avalikustatud teave ei tohi sisaldada isikuandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (*57) tähenduses.

2.   Artiklite 48f ja 48g kohaselt määratud trahvid ja sunniraha on haldusõiguslikud meetmed.

3.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve otsustab trahve või sunniraha mitte määrata, teavitab ta sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi ning põhjendab oma otsust.

4.   Artiklite 48f ja 48g kohaselt määratud trahvid ja sunniraha on täitmisele pööratavad.

Täitmist reguleerivad selles liikmesriigis või kolmandas riigis kehtivad menetlusnormid, mille territooriumil täitmine toimub.

5.   Trahvide ja sunniraha summad kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse.

3. jagu

Menetlused ja läbivaatamine

Artikkel 48i

Järelevalvemeetmete võtmise ja trahvide määramise menetlusnormid

1.   Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, mille puhul on tegemist ühe või mitme artikli 42 lõike 1 punktis a loetletud rikkumisega, määrab Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija. Määratud uurija ei tohi osaleda ega olla varem osalenud otse ega kaudselt asjaomase rikkumisega seotud võrdlusaluste järelevalves ja ta peab täitma oma ülesandeid Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.

2.   Lõikes 1 osutatud uurija uurib väidetavaid rikkumisi, võtab arvesse uurimise all olevate isikute esitatud seisukohti ja esitab Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule uurimistulemusi kajastava täieliku toimiku.

3.   Oma ülesannete täitmisel on uurijal õigus esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 48b ning korraldada uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 48c ja 48d.

4.   Nende ülesannete täitmisel on uurijal juurdepääs kõikidele Väärtpaberiturujärelevalve poolt järelevalvetegevuse käigus kogutud dokumentidele ja teabele.

5.   Uurimise lõpetamisel ja enne uurimistulemusi kajastava toimiku esitamist Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule annab uurija uurimisalustele isikutele võimaluse esitada uuritavates küsimustes oma seisukohad. Uurija uurimistulemused põhinevad üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

6.   Käesoleva artikli kohaste uurimiste käigus tagatakse täielikult uurimisaluste isikute kaitseõigus.

7.   Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule teavitab uurija sellest uurimisalust isikut. Uurimisalusel isikul on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet, mis mõjutab kolmandaid isikuid.

8.   Uurija uurimistulemusi kajastava toimiku põhjal ja juhul, kui uurimisalune isik seda taotleb, otsustab Väärtpaberiturujärelevalve pärast nende isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 48j, kas uurimisalune isik on rikkunud ühte või mitut artikli 42 lõike 1 punktis a sätestatud nõuet, ning võtab rikkumise toimepaneku korral järelevalvemeetme vastavalt artiklile 48e ja määrab trahvi vastavalt artiklile 48f.

9.   Uurija ei osale Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu aruteludes ega sekku ühelgi muul viisil Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu otsustusprotsessi.

10.   Komisjon võtab artikli 49 kohaselt 1. oktoobriks 2021 vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada trahvide või sunniraha määramise õiguse kasutamise menetlusnormid, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad kaitseõigust, ajalisi sätteid, ning menetlusnormid, mis käsitlevad trahvide või sunniraha sissenõudmist ning trahvide ja sunniraha määramise ja täitmise aegumistähtaegu.

11.   Väärtpaberiturujärelevalve annab asja kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks üle liikmesriigi asjaomasele asutusele, kui ta leiab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel on kuriteo tunnused. Lisaks sellele hoidub Väärtpaberiturujärelevalve trahvide või sunniraha määramisest, kui samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud riigisisese õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res iudicata õigusmõju.

Artikkel 48j

Uurimisaluste isikute ärakuulamine

1.   Enne otsuse tegemist artiklite 48f, 48g ja 48e alusel annab Väärtpaberiturujärelevalve menetlusalustele isikutele võimaluse esitada oma seisukoht Väärtpaberiturujärelevalve uurimistulemuste kohta. Väärtpaberiturujärelevalve otsused põhinevad üksnes sellistel uurimistulemustel, mille kohta menetlusalustel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui selleks, et ennetada olulist ja otsest kahju finantssüsteemile, on vaja rakendada artikli 48e kohaseid kiireid meetmeid. Sellisel juhul võib Väärtpaberiturujärelevalve teha esialgse otsuse ning peab andma asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.

2.   Uurimise käigus tagatakse täielikult uurimisaluste isikute kaitseõigus. Neil on õigus tutvuda Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega Väärtpaberiturujärelevalve asutusesiseseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.

Artikkel 48k

Otsuste läbivaatamine Euroopa Kohtus

Euroopa Kohtul on täielik pädevus läbi vaadata otsuseid, millega Väärtpaberiturujärelevalve on määranud trahve või sunniraha. Euroopa Kohus võib määratud trahvi või sunniraha tühistada, seda vähendada või suurendada.

4. jagu

Tasud ja delegeerimine

Artikkel 48l

Järelevalvetasud

1.   Väärtpaberiturujärelevalve võtab artikli 40 lõikes 1 osutatud halduritelt tasu vastavalt käesoleva artikli lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele. Tasu peab täielikult katma Väärtpaberiturujärelevalve vajalikud kulutused, mis on seotud haldurite järelevalvega, ning kõigi nende kulutuste hüvitamise, mis pädevatel asutustel võivad tekkida käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel, eelkõige tulenevalt ülesannete delegeerimisest kooskõlas artikliga 48m.

2.   Haldurilt nõutava individuaalse tasu summa peab katma kõik Väärtpaberiturujärelevalve halduskulud, mis on tekkinud järelevalvealase tegevuse tõttu ja see peab olema proportsionaalne halduri käibega.

3.   Komisjon võtab artikli 49 kohaselt 1. oktoobriks 2021 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks tasu liik, see, mille eest tasu tuleb maksta, tasu suurus ja tasu maksmise viis.

Artikkel 48m

Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete delegeerimine pädevatele asutustele

1.   Kui see on järelevalveülesande nõuetekohaseks täitmiseks vajalik, võib Väärtpaberiturujärelevalve delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid liikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas suunistega, mille Väärtpaberiturujärelevalve on välja andnud vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16. Sellised konkreetsed järelevalveülesanded võivad eelkõige hõlmata volitusi esitada teabenõudeid vastavalt artiklile 48b ning korraldada uurimisi ja kohapealseid kontrolle vastavalt artiklitele 48c ja 48d.

Erandina esimesest lõigust ei delegeerita kriitiliste tähtsusega võrdlusalustega seotud lubade väljastamist.

2.   Enne teatava ülesande delegeerimist vastavalt lõikele 1 konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve asjakohase pädeva asutusega järgmistes küsimustes:

| a) | delegeeritava ülesande ulatus; |
| --- | --- |

a)

delegeeritava ülesande ulatus;

| b) | ülesande täitmise ajakava ning |
| --- | --- |

b)

ülesande täitmise ajakava ning

| c) | vajaliku teabe edastamine Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Väärtpaberiturujärelevalvele. |
| --- | --- |

c)

vajaliku teabe edastamine Väärtpaberiturujärelevalve poolt ja Väärtpaberiturujärelevalvele.

3.   Kooskõlas artikli 48l lõike 3 kohaselt vastu võetava delegeeritud aktiga hüvitab Väärtpaberiturujärelevalve kulud, mida pädev asutus kannab delegeeritud ülesannete täitmisel.

4.   Väärtpaberiturujärelevalve vaatab lõike 1 kohase volituste delegeerimise läbi sobilike ajavahemike järel. Delegeerimise võib igal ajal tagasi võtta.

5.   Ülesannete delegeerimine ei mõjuta Väärtpaberiturujärelevalve vastutust ega piira Väärtpaberiturujärelevalve võimet täita delegeeritud ülesandeid ja teha nende täitmise üle järelevalvet.

Artikkel 48n

Väärtpaberiturujärelevalvega seotud üleminekumeetmed

1.   Järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alane pädevus ja ülesanded haldurite valdkonnas, millele on osutatud artikli 40 lõikes 1 ja mis on antud artikli 40 lõikes 2 osutatud pädevatele asutustele, lõpetatakse 1. jaanuaril 2022. Väärtpaberiturujärelevalve võtab selle pädevuse ja need ülesanded üle samal kuupäeval.

2.   Väärtpaberiturujärelevalve võtab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kuupäeval üle kõik toimikud ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on seotud artikli 40 lõikes 1 osutatud haldurite järelevalve- ja täitmise tagamisega, sealhulgas pooleliolevate kontrollide ja nõuete täitmise tagamise meetmetega.

Väärtpaberiturujärelevalvele ei anta üle artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite esitatud tegevusloa saamise taotlusi ja artikli 32 kohaseid tunnustamistaotlusi, mille pädevad asutused on saanud enne 1. oktoobrit 2021, ning loa andmise või tunnustamise otsuse teeb asjaomane pädev asutus.

3.   Pädevad asutused tagavad, et kauplemiskoondteabe pakkujad esitavad kõik olemasolevad andmed ja töödokumendid või nende tõestatud koopiad Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult kiiresti ja igal juhul 1. jaanuariks 2022. Kõnealused pädevad asutused osutavad Väärtpaberiturujärelevalvele samuti igakülgset abi ja annavad nõu, et lihtsustada artikli 40 lõikes 1 osutatud haldurite järelevalve- ja täitmise tagamise tegevuse tõhusat ülevõtmist ja alustamist.

4.   Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb lõikes 1 osutatud pädevate asutuste õigusjärglasena kõigis haldus- või kohtumenetlustes, mis tulenevad kõnealuste pädevate asutuste järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise alasest tegevusest küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse.

5.   Artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldurile antud tegevusluba ja artikli 32 kohane tunnustus, mille on andnud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädev asutus, jääb kehtima ka pärast pädevuse Väärtpaberiturujärelevalvele üleandmist.

(*57)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*57

| 20) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Artikli 30 lõikes 2a, artikli 30 lõikes 3a, artikli 48i lõikes 10 ja artikli 48l lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 30. detsembrist 2019.“; |
| --- | --- | --- |

20)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Artikli 30 lõikes 2a, artikli 30 lõikes 3a, artikli 48i lõikes 10 ja artikli 48l lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 30. detsembrist 2019.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2, artikli 13 lõikes 2a, artikli 19a lõikes 2, artikli 19c lõikes 1, artikli 20 lõikes 6, artikli 24 lõikes 2, artikli 27 lõikes 2b, artikli 30 lõikes 2a, artikli 30 lõikes 3a, artikli 33 lõikes 7, artikli 48i lõikes 10, artikli 48l lõikes 3, artikli 51 lõikes 6 ja artikli 54 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2, artikli 13 lõikes 2a, artikli 19a lõikes 2, artikli 19c lõikes 1, artikli 20 lõikes 6, artikli 24 lõikes 2, artikli 27 lõikes 2b, artikli 30 lõikes 2a, artikli 30 lõikes 3a, artikli 33 lõikes 7, artikli 48i lõikes 10, artikli 48l lõikes 3, artikli 51 lõikes 6 ja artikli 54 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Artikli 3 lõike 2, artikli 13 lõike 2a, artikli 19a lõike 2, artikli 19c lõike 1, artikli 20 lõike 6, artikli 24 lõike 2, artikli 27 lõike 2b, artikli 30 lõike 2a, artikli 30 lõike 3a, artikli 33 lõike 7, artikli 48i lõike 10, artikli 48l lõike 3, artikli 51 lõike 6 ja artikli 54 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Artikli 3 lõike 2, artikli 13 lõike 2a, artikli 19a lõike 2, artikli 19c lõike 1, artikli 20 lõike 6, artikli 24 lõike 2, artikli 27 lõike 2b, artikli 30 lõike 2a, artikli 30 lõike 3a, artikli 33 lõike 7, artikli 48i lõike 10, artikli 48l lõike 3, artikli 51 lõike 6 ja artikli 54 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“

| 21) | Artikkel 53 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 53
  Väärtpaberiturujärelevalve läbivaatamised

  1.   Väärtpaberiturujärelevalve püüab välja kujundada ühtse Euroopa järelevalvekultuuri ja järjepidevad järelevalvetavad ning tagada, et pädevad asutused kohaldaksid järjepidevalt artiklit 33. Sel eesmärgil vaatab Väärtpaberiturujärelevalve artikli 33 kohaselt antud kinnitused läbi iga kahe aasta tagant.
  Väärtpaberiturujärelevalve esitab pädevatele asutustele, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antud võrdlusaluse, arvamuse, milles hinnatakse seda, kuidas kõnealune pädev asutus kohaldab vastavalt artiklis 33 ja delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid ning käesoleval määrusel põhinevaid regulatiivseid ja rakenduslikke tehnilisi standardeid.


  2.   Väärtpaberiturujärelevalvel on õigus nõuda pädevalt asutuselt tõendavaid dokumente otsuste kohta, mis on tehtud kooskõlas artikli 51 lõike 2 esimese lõigu ja artikli 25 lõikega 2 ning artikli 24 lõike 1 täitmise tagamiseks võetud meetmete kohta.“ |
| --- | --- |

21)

Artikkel 53 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 53

Väärtpaberiturujärelevalve läbivaatamised

1.   Väärtpaberiturujärelevalve püüab välja kujundada ühtse Euroopa järelevalvekultuuri ja järjepidevad järelevalvetavad ning tagada, et pädevad asutused kohaldaksid järjepidevalt artiklit 33. Sel eesmärgil vaatab Väärtpaberiturujärelevalve artikli 33 kohaselt antud kinnitused läbi iga kahe aasta tagant.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab pädevatele asutustele, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antud võrdlusaluse, arvamuse, milles hinnatakse seda, kuidas kõnealune pädev asutus kohaldab vastavalt artiklis 33 ja delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid ning käesoleval määrusel põhinevaid regulatiivseid ja rakenduslikke tehnilisi standardeid.

2.   Väärtpaberiturujärelevalvel on õigus nõuda pädevalt asutuselt tõendavaid dokumente otsuste kohta, mis on tehtud kooskõlas artikli 51 lõike 2 esimese lõigu ja artikli 25 lõikega 2 ning artikli 24 lõike 1 täitmise tagamiseks võetud meetmete kohta.“

Artikkel 6

Määruse (EL) 2015/847 muutmine

Määrust (EL) 2015/847 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesoleva määruse alusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (*58). Kui käesoleva määruse kohaselt töötleb isikuandmeid komisjon või Euroopa Pangandusjärelevalve, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (*59).


  (*58)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."


  (*59)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva määruse alusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (*58). Kui käesoleva määruse kohaselt töötleb isikuandmeid komisjon või Euroopa Pangandusjärelevalve, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 (*59).

(*58)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."

*58

(*59)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*59

| 2) | Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Liikmesriigid teevad lõikes 1 osutatud õigusnormid komisjonile ja Euroopa järelevalveasutuste ühiskomiteele teatavaks 26. juuniks 2017. Liikmesriigid annavad komisjonile ja Euroopa Pangandusjärelevalvele viivitamata teada kõigist nende hilisematest muudatustest.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid teevad lõikes 1 osutatud õigusnormid komisjonile ja Euroopa järelevalveasutuste ühiskomiteele teatavaks 26. juuniks 2017. Liikmesriigid annavad komisjonile ja Euroopa Pangandusjärelevalvele viivitamata teada kõigist nende hilisematest muudatustest.“

| 3) | Artikli 22 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pärast artikli 17 lõike 3 kohast teavitust esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande IV peatüki kohaldamise kohta, käsitledes eelkõige piiriüleseid juhtumeid.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 22 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pärast artikli 17 lõike 3 kohast teavitust esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande IV peatüki kohaldamise kohta, käsitledes eelkõige piiriüleseid juhtumeid.“

| 4) | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 25
  Suunised
  Euroopa järelevalveasutused annavad 26. juuniks 2017 välja määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 16 kohaselt pädevatele asutustele ja makseteenuste pakkujatele adresseeritud suunised käesoleva määruse kohaselt võetavate meetmete kohta, eelkõige seoses käesoleva määruse artiklite 7, 8, 11 ja 12 rakendamisega. Alates 1. jaanuarist 2020 annab sellised suunised kohasel juhul välja Euroopa Pangandusjärelevalve.“ |
| --- | --- |

4)

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Suunised

Euroopa järelevalveasutused annavad 26. juuniks 2017 välja määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 16 kohaselt pädevatele asutustele ja makseteenuste pakkujatele adresseeritud suunised käesoleva määruse kohaselt võetavate meetmete kohta, eelkõige seoses käesoleva määruse artiklite 7, 8, 11 ja 12 rakendamisega. Alates 1. jaanuarist 2020 annab sellised suunised kohasel juhul välja Euroopa Pangandusjärelevalve.“

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikleid 1, 2, 3 ja 6 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020. Artikleid 4 ja 5 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 18. detsember 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  ELT C 255, 20.7.2018, lk 2 ja ELT C 37, 30.1.2019, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 227, 28.6.2018, lk 63 ja ELT C 110, 22.3.2019, lk 58.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. detsembri 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

8

(9)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 141, 5.6.2015, lk 1).

15

---

| 27.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 334/146 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 334/146

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/2176,

18. detsember 2019,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuginedes komisjoni 8. augusti 2014. aasta aruandele Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete ja korralduse kohta, on Euroopa Parlament ja nõukogu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1092/2010 (4) artikliga 20 läbi vaadanud määruse (EL) nr 1092/2010, et otsustada, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid ja korraldust on vaja muuta. Samuti on läbi vaadatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja määramise kord. |
| --- | --- |

(1)

Tuginedes komisjoni 8. augusti 2014. aasta aruandele Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete ja korralduse kohta, on Euroopa Parlament ja nõukogu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1092/2010 (4) artikliga 20 läbi vaadanud määruse (EL) nr 1092/2010, et otsustada, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesandeid ja korraldust on vaja muuta. Samuti on läbi vaadatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja määramise kord.

| (2) | Käesoleva määruse ettepanekuga kaasnevas mõjuanalüüsis järeldas komisjon, et kuigi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu toimib üldiselt hästi, tuleks teatavates konkreetsetes punktides parandusi teha. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määruse ettepanekuga kaasnevas mõjuanalüüsis järeldas komisjon, et kuigi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu toimib üldiselt hästi, tuleks teatavates konkreetsetes punktides parandusi teha.

| (3) | Hiljutised pangandusliidu institutsioonilised muudatused koostoimes kapitaliturgude liidu väljakujundamise jõupingutuste ning tehnoloogiliste muutustega on reaalselt muutnud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevuskeskkonda. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks toetama liidu finantsstabiilsust ohustavate süsteemsete riskide ärahoidmist või vähendamist, aidates seeläbi kaasa siseturu eesmärkide saavutamisele. Liidu finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve on Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi lahutamatu osa. Institutsionaalse korraldusega, mille kaudu tõhusalt tuvastatakse ja käsitletakse mikro- ja makrotasandi riske, saab tagada, et kõikidel sidusrühmadel on piisav kindlustunne finantstegevuses osalemisel, eelkõige piiriüleselt. Soodustades tuvastatud süsteemsete riskide suhtes õigeaegsete ja järjekindlate poliitikameetmete võtmist liikmesriikides, peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu toetama erinevate käsitluste vältimist ja siseturu toimimise parandamist. |
| --- | --- |

(3)

Hiljutised pangandusliidu institutsioonilised muudatused koostoimes kapitaliturgude liidu väljakujundamise jõupingutuste ning tehnoloogiliste muutustega on reaalselt muutnud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevuskeskkonda. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks toetama liidu finantsstabiilsust ohustavate süsteemsete riskide ärahoidmist või vähendamist, aidates seeläbi kaasa siseturu eesmärkide saavutamisele. Liidu finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve on Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi lahutamatu osa. Institutsionaalse korraldusega, mille kaudu tõhusalt tuvastatakse ja käsitletakse mikro- ja makrotasandi riske, saab tagada, et kõikidel sidusrühmadel on piisav kindlustunne finantstegevuses osalemisel, eelkõige piiriüleselt. Soodustades tuvastatud süsteemsete riskide suhtes õigeaegsete ja järjekindlate poliitikameetmete võtmist liikmesriikides, peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu toetama erinevate käsitluste vältimist ja siseturu toimimise parandamist.

| (4) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu“) laiapõhjaline liikmeskond on suur väärtus. Kahjuks ei peegeldu kõnealuse haldusnõukogu koosseisus hiljutised suundumused liidu finantsjärelevalve ülesehituses ning eelkõige pangandusliidu loomine. Seetõttu peaksid Euroopa Keskpanga (EKP) järelevalvenõukogu esimees ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 806/2014 (5) asutatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees saama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu hääleõiguseta liikmeteks. Vastavad muudatused tuleks teha ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tehnilises nõuandekomitees (edaspidi „tehniline nõuandekomitee“). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu“) laiapõhjaline liikmeskond on suur väärtus. Kahjuks ei peegeldu kõnealuse haldusnõukogu koosseisus hiljutised suundumused liidu finantsjärelevalve ülesehituses ning eelkõige pangandusliidu loomine. Seetõttu peaksid Euroopa Keskpanga (EKP) järelevalvenõukogu esimees ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 806/2014 (5) asutatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees saama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu hääleõiguseta liikmeteks. Vastavad muudatused tuleks teha ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tehnilises nõuandekomitees (edaspidi „tehniline nõuandekomitee“).

| (5) | EKP president on olnud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja alates selle asutamisest vastavalt määrusele (EL) nr 1092/2010 kuni 15. detsembrini 2015 ning seejärel jätkanud eesistumist ajutiselt. Selle aja jooksul on EKP president kindlustanud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu autoriteetsuse ja usaldusväärsuse ning taganud, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu saab lähtuda EKP eksperditeadmistest finantsstabiilsuse alal ning neile toetuda. Seetõttu on asjakohane, et EKP president tegutseks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistujana alaliselt. |
| --- | --- |

(5)

EKP president on olnud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja alates selle asutamisest vastavalt määrusele (EL) nr 1092/2010 kuni 15. detsembrini 2015 ning seejärel jätkanud eesistumist ajutiselt. Selle aja jooksul on EKP president kindlustanud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu autoriteetsuse ja usaldusväärsuse ning taganud, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu saab lähtuda EKP eksperditeadmistest finantsstabiilsuse alal ning neile toetuda. Seetõttu on asjakohane, et EKP president tegutseks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistujana alaliselt.

| (6) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutab liidu finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest liidus tervikuna või selle osades ning toetab süsteemsete riskide ärahoidmist või vähendamist, sealhulgas finantsstabiilsusega seotud riskide tuvastamist ja arutamist, sõltumata riski allikast. Monetaarsed tingimused võivad avaldada mõju finantsstabiilsusele ning sellise mõju arutamine on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu makrotasandi usaldatavusjärelevalvega seotud mandaadi osa, austades samal ajal täielikult keskpankade sõltumatust. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutab samuti finantsstabiilsusega seotud selliste riskide jälgimise ja hindamise eest, mis tulenevad arengutendentsidest, millel võib olla mõju valdkondlikul tasandil või finantssüsteemile tervikuna, sealhulgas riskid ja nõrgad kohad, mis on tingitud tehnoloogilistest muutustest või keskkonna- või sotsiaalsetest teguritest. Samuti peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüsima arengutendentse väljaspool pangandussektorit, sealhulgas neid, mis aitavad kaasa kapitaliturgude liidu väljakujundamisele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutab liidu finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest liidus tervikuna või selle osades ning toetab süsteemsete riskide ärahoidmist või vähendamist, sealhulgas finantsstabiilsusega seotud riskide tuvastamist ja arutamist, sõltumata riski allikast. Monetaarsed tingimused võivad avaldada mõju finantsstabiilsusele ning sellise mõju arutamine on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu makrotasandi usaldatavusjärelevalvega seotud mandaadi osa, austades samal ajal täielikult keskpankade sõltumatust. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutab samuti finantsstabiilsusega seotud selliste riskide jälgimise ja hindamise eest, mis tulenevad arengutendentsidest, millel võib olla mõju valdkondlikul tasandil või finantssüsteemile tervikuna, sealhulgas riskid ja nõrgad kohad, mis on tingitud tehnoloogilistest muutustest või keskkonna- või sotsiaalsetest teguritest. Samuti peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüsima arengutendentse väljaspool pangandussektorit, sealhulgas neid, mis aitavad kaasa kapitaliturgude liidu väljakujundamisele.

| (7) | Haldusnõukogu liikmed vastutavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu missiooni, eesmärkide ja ülesannete täitmise eest ühiselt. Kõik haldusnõukogu liikmed vastutavad samuti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevuskava ja tööprogrammi kujundamise ning aktiivse panuse andmise eest selle igapäevatöösse, sealhulgas haldusnõukogu teiste liikmete tähelepanu juhtimine asjakohastele teemadele. |
| --- | --- |

(7)

Haldusnõukogu liikmed vastutavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu missiooni, eesmärkide ja ülesannete täitmise eest ühiselt. Kõik haldusnõukogu liikmed vastutavad samuti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevuskava ja tööprogrammi kujundamise ning aktiivse panuse andmise eest selle igapäevatöösse, sealhulgas haldusnõukogu teiste liikmete tähelepanu juhtimine asjakohastele teemadele.

| (8) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu nähtavuse parandamiseks peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja saama delegeerida ülesandeid, nagu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutusevälise esindamisega seotud ülesandeid eesistuja esimesele asetäitjale või, kui eesistuja esimene asetäitja ei ole kättesaadav ja see on asjakohane, siis eesistuja teisele asetäitjale või Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhatajale. Selline delegeerimine ei tohiks hõlmata osalemist avalikel kuulamistel ja aruteludel Euroopa Parlamendis suletud uste taga. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu nähtavuse parandamiseks peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja saama delegeerida ülesandeid, nagu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutusevälise esindamisega seotud ülesandeid eesistuja esimesele asetäitjale või, kui eesistuja esimene asetäitja ei ole kättesaadav ja see on asjakohane, siis eesistuja teisele asetäitjale või Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhatajale. Selline delegeerimine ei tohiks hõlmata osalemist avalikel kuulamistel ja aruteludel Euroopa Parlamendis suletud uste taga.

| (9) | Selleks et saavutada paindlikkus haldusnõukogus hääleõigusega liikme valimisel, peaks liikmesriikidel olema võimalus valida oma hääleõigusega esindajaks riigi keskpanga juht või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (7) kohaselt määratud asutuse kõrgetasemeline esindaja, kui kõnealusel määratud asutusel on oma pädevusvaldkonnas finantsstabiilsuse alal juhtroll. Kõnealune paindlikkus haldusnõukogu hääleõigusega liikme valimisel ei mõjuta liikmesriike, kus riigi keskpank on direktiivi 2013/36/EL või määruse (EL) nr 575/2013 kohane määratud asutus. Poliitilise mõjutamise vältimiseks ei tohiks ükski haldusnõukogu liige täita ülesandeid liikmesriigi keskvalitsuses. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et saavutada paindlikkus haldusnõukogus hääleõigusega liikme valimisel, peaks liikmesriikidel olema võimalus valida oma hääleõigusega esindajaks riigi keskpanga juht või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (7) kohaselt määratud asutuse kõrgetasemeline esindaja, kui kõnealusel määratud asutusel on oma pädevusvaldkonnas finantsstabiilsuse alal juhtroll. Kõnealune paindlikkus haldusnõukogu hääleõigusega liikme valimisel ei mõjuta liikmesriike, kus riigi keskpank on direktiivi 2013/36/EL või määruse (EL) nr 575/2013 kohane määratud asutus. Poliitilise mõjutamise vältimiseks ei tohiks ükski haldusnõukogu liige täita ülesandeid liikmesriigi keskvalitsuses.

| (10) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 5 lõikega 2 on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja esimese asetäitja siiani endi seast valinud EKP üldnõukogu liikmed, võttes arvesse vajadust tagada kõikide liikmesriikide tasakaalustatud esindatus ning tasakaalustatud esindatus nende liikmesriikide vahel, mille rahaühik on euro, ja nende liikmesriikide vahel, mille rahaühik ei ole euro. Pangandusliidu loomise järel on asjakohane asendada viide liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, ja nendele liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro, viitega liikmesriikidele, mis on nõukogu määruses (EL) nr 1024/2013 (8) määratletud osalevad liikmesriigid, ja neile, mis ei ole. Esimese asetäitja peaks endi seast valima haldusnõukogu liikmesriike esindavad hääleõigusega liikmed, kajastades suuremat paindlikkust haldusnõukogu liikmesuse puhul. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 5 lõikega 2 on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja esimese asetäitja siiani endi seast valinud EKP üldnõukogu liikmed, võttes arvesse vajadust tagada kõikide liikmesriikide tasakaalustatud esindatus ning tasakaalustatud esindatus nende liikmesriikide vahel, mille rahaühik on euro, ja nende liikmesriikide vahel, mille rahaühik ei ole euro. Pangandusliidu loomise järel on asjakohane asendada viide liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, ja nendele liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro, viitega liikmesriikidele, mis on nõukogu määruses (EL) nr 1024/2013 (8) määratletud osalevad liikmesriigid, ja neile, mis ei ole. Esimese asetäitja peaks endi seast valima haldusnõukogu liikmesriike esindavad hääleõigusega liikmed, kajastades suuremat paindlikkust haldusnõukogu liikmesuse puhul.

| (11) | Nõukogu määruses (EL) nr 1096/2010 (9) on sätestatud, et EKP nimetab ametisse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja, konsulteerides Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukoguga. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja autoriteedi suurendamiseks peaks haldusnõukogu avatud ja läbipaistva menetluse raames hindama, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametikohale esitatud kandidaatidel on sekretariaadi töö juhtimiseks vajaminevad oskused ja kogemused. EKP peaks kaaluma, kas valikumenetluses võiksid süstemaatiliselt osaleda väliskandidaadid. Haldusnõukogu peaks Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamismenetlusest teavitama. Lisaks sellele tuleks täpsustada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametiülesandeid. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu määruses (EL) nr 1096/2010 (9) on sätestatud, et EKP nimetab ametisse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja, konsulteerides Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukoguga. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja autoriteedi suurendamiseks peaks haldusnõukogu avatud ja läbipaistva menetluse raames hindama, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametikohale esitatud kandidaatidel on sekretariaadi töö juhtimiseks vajaminevad oskused ja kogemused. EKP peaks kaaluma, kas valikumenetluses võiksid süstemaatiliselt osaleda väliskandidaadid. Haldusnõukogu peaks Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamismenetlusest teavitama. Lisaks sellele tuleks täpsustada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaadi juhataja ametiülesandeid.

| (12) | Kuna määrus (EL) nr 1092/2010 on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse, tuleks muuta kõnealuse määruse artikli 9 lõiget 5. |
| --- | --- |

(12)

Kuna määrus (EL) nr 1092/2010 on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse, tuleks muuta kõnealuse määruse artikli 9 lõiget 5.

| (13) | Kulude vähendamiseks ja menetlustõhususe suurendamiseks tuleks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tehnilises nõuandekomitees vähendada komisjoni esindajate arvu praeguselt kahelt esindajalt ühele esindajale. |
| --- | --- |

(13)

Kulude vähendamiseks ja menetlustõhususe suurendamiseks tuleks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tehnilises nõuandekomitees vähendada komisjoni esindajate arvu praeguselt kahelt esindajalt ühele esindajale.

| (14) | EKP tuleks lisada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuste ja soovituste võimalike adressaatide hulka, et täita määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 EKP-le antud ülesandeid. Võimalike adressaatide hulka tuleks lisada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (10) kohaselt liikmesriikide määratud kriisilahendusasutused ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
  Määruse (EL) nr 1092/2010 kohaselt tuleb kõnealused hoiatused ja soovitused edastada nõukogule ja komisjonile ning juhul, kui need on adresseeritud ühele või mitmele riiklikule järelevalveasutusele, tuleb need edastada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (11) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (12) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (13) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi ühiselt „Euroopa järelevalveasutused“). Demokraatliku kontrolli ja läbipaistvuse suurendamiseks tuleks kõik Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatused ja soovitused edastada ka Euroopa Parlamendile ja Euroopa järelevalveasutustele. Konfidentsiaalsete või avaldamisele mittekuuluvate hoiatuste või soovituste edastamisel peaks haldusnõukogu kohasel juhul nõudma kokkuleppe sõlmimist konfidentsiaalsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(14)

EKP tuleks lisada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatuste ja soovituste võimalike adressaatide hulka, et täita määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 EKP-le antud ülesandeid. Võimalike adressaatide hulka tuleks lisada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (10) kohaselt liikmesriikide määratud kriisilahendusasutused ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.

Määruse (EL) nr 1092/2010 kohaselt tuleb kõnealused hoiatused ja soovitused edastada nõukogule ja komisjonile ning juhul, kui need on adresseeritud ühele või mitmele riiklikule järelevalveasutusele, tuleb need edastada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (11) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (12) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (13) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi ühiselt „Euroopa järelevalveasutused“). Demokraatliku kontrolli ja läbipaistvuse suurendamiseks tuleks kõik Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatused ja soovitused edastada ka Euroopa Parlamendile ja Euroopa järelevalveasutustele. Konfidentsiaalsete või avaldamisele mittekuuluvate hoiatuste või soovituste edastamisel peaks haldusnõukogu kohasel juhul nõudma kokkuleppe sõlmimist konfidentsiaalsuse tagamiseks.

| (15) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmetel, kelle on määranud riikide keskpangad, riiklikud järelevalveasutused või riigiasutused, mille ülesanne on viia ellu makrotasandi usaldatavuspoliitikat, peaks olema võimalik kasutada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult oma kohustuste täitmisel ning seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannetega saadud teavet, sealhulgas oma seadusest tulenevate tööülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmetel, kelle on määranud riikide keskpangad, riiklikud järelevalveasutused või riigiasutused, mille ülesanne on viia ellu makrotasandi usaldatavuspoliitikat, peaks olema võimalik kasutada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult oma kohustuste täitmisel ning seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannetega saadud teavet, sealhulgas oma seadusest tulenevate tööülesannete täitmiseks.

| (16) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks hõlbustama finantssüsteemi stabiilsuse eest vastutavate liikmesriigi asutuste või organite ning liidu organite vahelist teabe jagamist meetmete kohta, mille eesmärk on käsitleda süsteemseid riske kogu liidu finantssüsteemis. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks hõlbustama finantssüsteemi stabiilsuse eest vastutavate liikmesriigi asutuste või organite ning liidu organite vahelist teabe jagamist meetmete kohta, mille eesmärk on käsitleda süsteemseid riske kogu liidu finantssüsteemis.

| (17) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu arvamuste, soovituste, hoiatuste ja otsuste kvaliteedi ning asjakohasuse tagamiseks peaksid tehniline nõuandekomitee ja teaduslik nõuandekomitee konsulteerima vastavalt vajadusele varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega ning tegema seda võimalikult ulatuslikult, et tagada kõiki huvitatud isikuid kaasav lähenemisviis. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu arvamuste, soovituste, hoiatuste ja otsuste kvaliteedi ning asjakohasuse tagamiseks peaksid tehniline nõuandekomitee ja teaduslik nõuandekomitee konsulteerima vastavalt vajadusele varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega ning tegema seda võimalikult ulatuslikult, et tagada kõiki huvitatud isikuid kaasav lähenemisviis.

| (18) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete ja korralduse läbivaatamisel peaks komisjon eelkõige kaaluma võimalikke alternatiivseid institutsioonilisi mudeleid. Samuti peaks komisjon kaaluma, kas nende liikmesriikide, mis on määruses (EL) nr 1024/2013 määratletud osalevad liikmesriigid, ja nende, mis ei ole, vaheline tasakaal Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu korralduses on endiselt asjakohane. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete ja korralduse läbivaatamisel peaks komisjon eelkõige kaaluma võimalikke alternatiivseid institutsioonilisi mudeleid. Samuti peaks komisjon kaaluma, kas nende liikmesriikide, mis on määruses (EL) nr 1024/2013 määratletud osalevad liikmesriigid, ja nende, mis ei ole, vaheline tasakaal Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu korralduses on endiselt asjakohane.

| (19) | Määrust (EL) nr 1092/2010 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(19)

Määrust (EL) nr 1092/2010 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1092/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | „süsteemne risk” – finantssüsteemi häire risk, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed liidu või ühe või mitme liikmesriigi reaalmajandusele ja siseturu toimimisele. Igat tüüpi finantsvahendajad, -turud ja -infrastruktuurid võivad olla teataval määral süsteemselt olulised.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

„süsteemne risk” – finantssüsteemi häire risk, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed liidu või ühe või mitme liikmesriigi reaalmajandusele ja siseturu toimimisele. Igat tüüpi finantsvahendajad, -turud ja -infrastruktuurid võivad olla teataval määral süsteemselt olulised.“

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Kui haldusnõukoguga konsulteeritakse nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010 (*1) artikli 3 lõike 2 alusel sekretariaadi juhataja ametisse nimetamise küsimuses, hindab haldusnõukogu avatud ja läbipaistva menetluse raames, kas sekretariaadi juhataja ametikohale esitatud kandidaatidel on sekretariaadi töö juhtimiseks vajaminevad oskused, erapooletus ja kogemused. Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamis- ja konsulteerimismenetlusest piisava üksikasjalikkusega.


  (*1)  Nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 162).“;" |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Kui haldusnõukoguga konsulteeritakse nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010 (*1) artikli 3 lõike 2 alusel sekretariaadi juhataja ametisse nimetamise küsimuses, hindab haldusnõukogu avatud ja läbipaistva menetluse raames, kas sekretariaadi juhataja ametikohale esitatud kandidaatidel on sekretariaadi töö juhtimiseks vajaminevad oskused, erapooletus ja kogemused. Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamis- ja konsulteerimismenetlusest piisava üksikasjalikkusega.

(*1)  Nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 162).“;"

*1

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Sekretariaadi juhatajale nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010 artikli 4 lõike 1 alusel juhiseid andes võivad eesistuja ja juhtkomitee käsitleda järgmisi küsimusi:






  a) | sekretariaadi igapäevase töö juhtimine; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Sekretariaadi juhatajale nõukogu määruse (EL) nr 1096/2010 artikli 4 lõike 1 alusel juhiseid andes võivad eesistuja ja juhtkomitee käsitleda järgmisi küsimusi:

a)

sekretariaadi igapäevase töö juhtimine;

| b) | sekretariaadi haldus- ja eelarveküsimused; |
| --- | --- |

b)

sekretariaadi haldus- ja eelarveküsimused;

| c) | haldusnõukogu töö ja otsustusprotsessi koordineerimine ja ettevalmistamine; |
| --- | --- |

c)

haldusnõukogu töö ja otsustusprotsessi koordineerimine ja ettevalmistamine;

| d) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu aastaprogrammi projekti ettevalmistamine ja selle rakendamine; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu aastaprogrammi projekti ettevalmistamine ja selle rakendamine;

| e) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevust käsitleva aastaaruande ettevalmistamine ning aastaprogrammi rakendamise kohta haldusnõukogule aruandmine.“ |
| --- | --- |

e)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevust käsitleva aastaaruande ettevalmistamine ning aastaprogrammi rakendamise kohta haldusnõukogule aruandmine.“

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja on EKP president.


  2.   Eesistuja esimese asetäitja valivad viieks aastaks endi seast haldusnõukogu hääleõigusega liikmed, kes esindavad liikmesriike, võttes arvesse tasakaalustatud esindatust nende liikmesriikide vahel, mis on nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (*2) artikli 2 punktis 1 määratletud osalevad liikmesriigid, ja nende liikmesriikide vahel, mis ei ole osalevad liikmesriigid. Eesistuja esimese asetäitja võib üks kord tagasi valida.


  (*2)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).“;" |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja on EKP president.

2.   Eesistuja esimese asetäitja valivad viieks aastaks endi seast haldusnõukogu hääleõigusega liikmed, kes esindavad liikmesriike, võttes arvesse tasakaalustatud esindatust nende liikmesriikide vahel, mis on nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (*2) artikli 2 punktis 1 määratletud osalevad liikmesriigid, ja nende liikmesriikide vahel, mis ei ole osalevad liikmesriigid. Eesistuja esimese asetäitja võib üks kord tagasi valida.

(*2)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).“;"

*2

| b) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Eesistuja esindab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutuseväliselt. Eesistuja võib delegeerida ülesandeid, nagu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutusevälise esindamisega seotud ülesanded, mis hõlmavad ka tööprogrammi tutvustamist, eesistuja esimesele asetäitjale või, kui eesistuja esimene asetäitja ei ole kättesaadav ja see on asjakohane, siis eesistuja teisele asetäitjale või sekretariaadi juhatajale. Artikli 19 lõigetes 1, 4 ja 5 sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutuse ja aruandekohustusega seotud ülesandeid delegeerida ei saa.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Eesistuja esindab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutuseväliselt. Eesistuja võib delegeerida ülesandeid, nagu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutusevälise esindamisega seotud ülesanded, mis hõlmavad ka tööprogrammi tutvustamist, eesistuja esimesele asetäitjale või, kui eesistuja esimene asetäitja ei ole kättesaadav ja see on asjakohane, siis eesistuja teisele asetäitjale või sekretariaadi juhatajale. Artikli 19 lõigetes 1, 4 ja 5 sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastutuse ja aruandekohustusega seotud ülesandeid delegeerida ei saa.“

| 4) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | liikmesriikide keskpankade juhid. Liikmesriigid, kus riigi keskpank ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (*3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (*4) kohane määratud asutus ning kus kõnealusel määratud asutusel on oma pädevusvaldkonnas finantsstabiilsuse alal juhtroll, võivad keskpanga juhi asemel liikmeks määrata direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohase määratud asutuse kõrgetasemelise esindaja; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

liikmesriikide keskpankade juhid. Liikmesriigid, kus riigi keskpank ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (*3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (*4) kohane määratud asutus ning kus kõnealusel määratud asutusel on oma pädevusvaldkonnas finantsstabiilsuse alal juhtroll, võivad keskpanga juhi asemel liikmeks määrata direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohase määratud asutuse kõrgetasemelise esindaja;

*3

*4

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338)."

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).“;"

*4

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | komisjoni esindaja;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

komisjoni esindaja;“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | sõltuvalt iga liikmesriigi lõike 1 punkti b ja lõike 3 kohaselt tehtud otsusest igast liikmesriigist üks kõrgetasemeline esindaja, kes esindab riiklikke järelevalveasutusi või riigiasutust, mille ülesanne on viia ellu makrotasandi usaldatavuspoliitikat, või riigi keskpanga esindaja, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi keskpanga juht ei ole lõike 1 punktis b osutatud haldusnõukogu hääleõigusega liige, mispuhul riigi keskpanga kõrgetasemeline esindaja on haldusnõukogu hääleõiguseta liige;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

sõltuvalt iga liikmesriigi lõike 1 punkti b ja lõike 3 kohaselt tehtud otsusest igast liikmesriigist üks kõrgetasemeline esindaja, kes esindab riiklikke järelevalveasutusi või riigiasutust, mille ülesanne on viia ellu makrotasandi usaldatavuspoliitikat, või riigi keskpanga esindaja, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi keskpanga juht ei ole lõike 1 punktis b osutatud haldusnõukogu hääleõigusega liige, mispuhul riigi keskpanga kõrgetasemeline esindaja on haldusnõukogu hääleõiguseta liige;“;

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „c) | EKP järelevalvenõukogu esimees; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„c)

EKP järelevalvenõukogu esimees;

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 806/2014 (*5) asutatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees. |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 806/2014 (*5) asutatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimees.

*5

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).“;"

*5

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõike 2 punktis a osutatud kõrgetasemeline esindaja vahetub vastavalt arutatavale küsimusele, välja arvatud juhul, kui konkreetse liikmesriigi asutused on kokku leppinud ühise esindaja kasutamises.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõike 2 punktis a osutatud kõrgetasemeline esindaja vahetub vastavalt arutatavale küsimusele, välja arvatud juhul, kui konkreetse liikmesriigi asutused on kokku leppinud ühise esindaja kasutamises.“

| 5) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Haldusnõukogu ja juhtkomitee tegevuses osaledes või seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu muu tegevusega täidavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmed oma ülesandeid erapooletult ning üksnes liidu kui terviku huvides. Nad ei küsi ega võta vastu juhiseid valitsustelt ja liidu institutsioonidelt ning muudelt avalik-õiguslikelt või eraõiguslikelt isikutelt.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Haldusnõukogu ja juhtkomitee tegevuses osaledes või seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu muu tegevusega täidavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmed oma ülesandeid erapooletult ning üksnes liidu kui terviku huvides. Nad ei küsi ega võta vastu juhiseid valitsustelt ja liidu institutsioonidelt ning muudelt avalik-õiguslikelt või eraõiguslikelt isikutelt.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Nii hääleõigusega kui ka hääleõiguseta haldusnõukogu liikmed ei või täita ülesandeid liikmesriigi keskvalitsuses.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Nii hääleõigusega kui ka hääleõiguseta haldusnõukogu liikmed ei või täita ülesandeid liikmesriigi keskvalitsuses.“

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolev lõige ei piira artikli 19 lõike 5 kohaselt peetavaid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolev lõige ei piira artikli 19 lõike 5 kohaselt peetavaid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „2a.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmed, kelle on määranud riikide keskpangad, riiklikud järelevalveasutused ja riigiasutused, mille ülesanne on viia ellu makrotasandi usaldatavuspoliitikat, võivad seoses oma tegevusega Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmena kooskõlas liidu õiguse ja riigisisese korraga edastada finantssüsteemi stabiilsuse eest vastutavatele riigiasutustele või -organitele Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule usaldatud ülesannete täitmisega seotud teavet, mida on vaja kõnealuste asutuste või organite seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks, eeldusel et on kehtestatud piisavad kaitsemeetmed tagamaks, et täiel määral peetakse kinni asjaomasest liidu õigusest ja riigisisesest korrast.


  2b.   Kui teave pärineb muudelt kui lõikes 2a osutatud asutustelt, kasutavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmed, kelle on määranud riikide keskpangad, riiklikud järelevalveasutused ja riigiasutused, mille ülesanne on viia ellu makrotasandi usaldatavuspoliitikat, seda teavet oma seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks ainult selliste asutuste sõnaselgel nõusolekul.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„2a.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmed, kelle on määranud riikide keskpangad, riiklikud järelevalveasutused ja riigiasutused, mille ülesanne on viia ellu makrotasandi usaldatavuspoliitikat, võivad seoses oma tegevusega Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmena kooskõlas liidu õiguse ja riigisisese korraga edastada finantssüsteemi stabiilsuse eest vastutavatele riigiasutustele või -organitele Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule usaldatud ülesannete täitmisega seotud teavet, mida on vaja kõnealuste asutuste või organite seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks, eeldusel et on kehtestatud piisavad kaitsemeetmed tagamaks, et täiel määral peetakse kinni asjaomasest liidu õigusest ja riigisisesest korrast.

2b.   Kui teave pärineb muudelt kui lõikes 2a osutatud asutustelt, kasutavad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmed, kelle on määranud riikide keskpangad, riiklikud järelevalveasutused ja riigiasutused, mille ülesanne on viia ellu makrotasandi usaldatavuspoliitikat, seda teavet oma seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks ainult selliste asutuste sõnaselgel nõusolekul.“

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kohasel juhul võib haldusnõukogu koosolekutele kutsuda osalema kõrgetasemelisi esindajaid rahvusvahelistest finantsorganisatsioonidest, mille tegevus on otseselt seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannetega, nagu need on sätestatud artikli 3 lõikes 2, või Euroopa Parlamendi presidenti või Euroopa Parlamendi esindajat makrotasandi usaldatavuspoliitika valdkonnas liidu õigusega seotud teemade puhul.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kohasel juhul võib haldusnõukogu koosolekutele kutsuda osalema kõrgetasemelisi esindajaid rahvusvahelistest finantsorganisatsioonidest, mille tegevus on otseselt seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannetega, nagu need on sätestatud artikli 3 lõikes 2, või Euroopa Parlamendi presidenti või Euroopa Parlamendi esindajat makrotasandi usaldatavuspoliitika valdkonnas liidu õigusega seotud teemade puhul.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös võivad osaleda ka kõrgetasemelised esindajad kolmandate riikide asjassepuutuvatest ametiasutustest, kui see on oluline liidule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võib kehtestada korra, milles määratakse eelkõige kindlaks nende kolmandate riikide Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös osalemise laad, ulatus ja menetluslikud aspektid. Kõnealuse korraga võidakse ette näha, et kolmas riik on haldusnõukogus üksikjuhtumipõhiselt vaatlejana esindatud, ent seda ainult liidule oluliste küsimuste puhul, välja arvatud kõik juhtumid, kus võidakse arutada konkreetsete finantsasutuste või liikmesriikide olukorda.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös võivad osaleda ka kõrgetasemelised esindajad kolmandate riikide asjassepuutuvatest ametiasutustest, kui see on oluline liidule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võib kehtestada korra, milles määratakse eelkõige kindlaks nende kolmandate riikide Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös osalemise laad, ulatus ja menetluslikud aspektid. Kõnealuse korraga võidakse ette näha, et kolmas riik on haldusnõukogus üksikjuhtumipõhiselt vaatlejana esindatud, ent seda ainult liidule oluliste küsimuste puhul, välja arvatud kõik juhtumid, kus võidakse arutada konkreetsete finantsasutuste või liikmesriikide olukorda.“;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Koosoleku arutelu on konfidentsiaalne. Haldusnõukogu võib otsustada avalikustada teabe oma arutelude kohta, järgides kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid ja tehes seda viisil, mis ei võimalda haldusnõukogu üksikute liikmete või üksikute asutuste identifitseerimist. Samuti võib haldusnõukogu otsustada korraldada pärast oma koosolekuid pressikonverentse.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Koosoleku arutelu on konfidentsiaalne. Haldusnõukogu võib otsustada avalikustada teabe oma arutelude kohta, järgides kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid ja tehes seda viisil, mis ei võimalda haldusnõukogu üksikute liikmete või üksikute asutuste identifitseerimist. Samuti võib haldusnõukogu otsustada korraldada pärast oma koosolekuid pressikonverentse.“

| 8) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | finantsstabiilsuse ja makrotasandi usaldatavuspoliitika eest vastutav EKP juhatuse liige;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

finantsstabiilsuse ja makrotasandi usaldatavuspoliitika eest vastutav EKP juhatuse liige;“;

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | neli hääleõigusega haldusnõukogu liiget, kes esindavad liikmesriike, võttes arvesse vajadust tagada tasakaalustatud esindatus nende liikmesriikide vahel, mis on määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 lõikes 1 määratletud osalevad liikmesriigid, ja nende liikmesriikide vahel, mis ei ole osalevad liikmesriigid. Hääleõigusega haldusnõukogu liikmed, kes esindavad liikmesriike, valivad need neli liiget endi hulgast kolmeks aastaks;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

neli hääleõigusega haldusnõukogu liiget, kes esindavad liikmesriike, võttes arvesse vajadust tagada tasakaalustatud esindatus nende liikmesriikide vahel, mis on määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 lõikes 1 määratletud osalevad liikmesriigid, ja nende liikmesriikide vahel, mis ei ole osalevad liikmesriigid. Hääleõigusega haldusnõukogu liikmed, kes esindavad liikmesriike, valivad need neli liiget endi hulgast kolmeks aastaks;“;

| iii) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | komisjoni esindaja;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

komisjoni esindaja;“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja ja eesistuja esimene asetäitja korraldavad ühiselt juhtkomitee koosolekuid vähemalt kord kvartalis, enne haldusnõukogu iga koosolekut. Eesistuja ja eesistuja esimene asetäitja võivad ühiselt korraldada ka erakorralisi koosolekuid.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja ja eesistuja esimene asetäitja korraldavad ühiselt juhtkomitee koosolekuid vähemalt kord kvartalis, enne haldusnõukogu iga koosolekut. Eesistuja ja eesistuja esimene asetäitja võivad ühiselt korraldada ka erakorralisi koosolekuid.“

| 9) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Teaduslik nõuandekomitee koosneb tehnilise nõuandekomitee eesistujast ja 15 eksperdist, kellel on erinevad oskused, kogemused ja teadmised kõikide oluliste finantsturu sektorite alal ning kelle on esitanud juhtkomitee ja heaks kiitnud haldusnõukogu neljaks aastaks koos tagasivalimise võimalusega. Kandidaadid ei tohi olla Euroopa järelevalveasutuste liikmed ja nende valimisel võetakse arvesse nii nende üldist pädevust kui ka mitmekülgset akadeemilist kogemust või tegutsemist muudes valdkondades, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates ning ametiühingutes, või pädevust ja kogemust finantsteenuste osutajate või tarbijatena.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Teaduslik nõuandekomitee koosneb tehnilise nõuandekomitee eesistujast ja 15 eksperdist, kellel on erinevad oskused, kogemused ja teadmised kõikide oluliste finantsturu sektorite alal ning kelle on esitanud juhtkomitee ja heaks kiitnud haldusnõukogu neljaks aastaks koos tagasivalimise võimalusega. Kandidaadid ei tohi olla Euroopa järelevalveasutuste liikmed ja nende valimisel võetakse arvesse nii nende üldist pädevust kui ka mitmekülgset akadeemilist kogemust või tegutsemist muudes valdkondades, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates ning ametiühingutes, või pädevust ja kogemust finantsteenuste osutajate või tarbijatena.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Haldusnõukogu nimetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja ettepaneku alusel ametisse teadusliku nõuandekomitee esimehe ja kaks aseesimeest; neil peavad olema valdkonna põhjalikud teadmised ja asjatundlikkus, näiteks asjakohane akadeemiline ja kutsealane taust panganduse, väärtpaberiturgude või kindlustuse ning tööandjapensionide valdkonnas. Teadusliku nõuandekomitee eesistuja amet roteerub nimetatud kolme isiku vahel.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Haldusnõukogu nimetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja ettepaneku alusel ametisse teadusliku nõuandekomitee esimehe ja kaks aseesimeest; neil peavad olema valdkonna põhjalikud teadmised ja asjatundlikkus, näiteks asjakohane akadeemiline ja kutsealane taust panganduse, väärtpaberiturgude või kindlustuse ning tööandjapensionide valdkonnas. Teadusliku nõuandekomitee eesistuja amet roteerub nimetatud kolme isiku vahel.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Teaduslik nõuandekomitee nõustab ja toetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastavalt artikli 4 lõikele 5 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja või haldusnõukogu taotluse alusel.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Teaduslik nõuandekomitee nõustab ja toetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastavalt artikli 4 lõikele 5 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja või haldusnõukogu taotluse alusel.“;

| d) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Vastavalt vajadusele konsulteerib teaduslik nõuandekomitee varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega, nagu turuosalised, tarbijaorganisatsioonid ja teaduseksperdid, võttes seejuures arvesse konfidentsiaalsusnõuet. Niisuguseid konsultatsioone peetakse võimalikult laialdaselt, et tagada kõigi huvitatud isikute ja asjaomaste finantssektorite kaasamine, ning nende raames antakse sidusrühmadele mõistlik aeg vastamiseks.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Vastavalt vajadusele konsulteerib teaduslik nõuandekomitee varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega, nagu turuosalised, tarbijaorganisatsioonid ja teaduseksperdid, võttes seejuures arvesse konfidentsiaalsusnõuet. Niisuguseid konsultatsioone peetakse võimalikult laialdaselt, et tagada kõigi huvitatud isikute ja asjaomaste finantssektorite kaasamine, ning nende raames antakse sidusrühmadele mõistlik aeg vastamiseks.“

| 10) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | komisjoni esindaja;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

10)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

komisjoni esindaja;“;

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „fa) | EKP järelevalvenõukogu esindaja; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„fa)

EKP järelevalvenõukogu esindaja;

| fb) | Ühtse Kriisilahendusnõukogu esindaja;“; |
| --- | --- |

fb)

Ühtse Kriisilahendusnõukogu esindaja;“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Tehniline nõuandekomitee nõustab ja toetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastavalt artikli 4 lõikele 5 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja või haldusnõukogu taotluse alusel.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Tehniline nõuandekomitee nõustab ja toetab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastavalt artikli 4 lõikele 5 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja või haldusnõukogu taotluse alusel.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Vastavalt vajadusele konsulteerib tehniline nõuandekomitee varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega, nagu turuosalised, tarbijaorganisatsioonid ja teaduseksperdid, võttes seejuures arvesse konfidentsiaalsusnõuet. Niisuguseid konsultatsioone peetakse võimalikult laialdaselt, et tagada kõigi huvitatud isikute ja asjaomaste finantssektorite kaasamine, ning nende raames antakse sidusrühmadele mõistlik aeg vastamiseks.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Vastavalt vajadusele konsulteerib tehniline nõuandekomitee varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil sidusrühmadega, nagu turuosalised, tarbijaorganisatsioonid ja teaduseksperdid, võttes seejuures arvesse konfidentsiaalsusnõuet. Niisuguseid konsultatsioone peetakse võimalikult laialdaselt, et tagada kõigi huvitatud isikute ja asjaomaste finantssektorite kaasamine, ning nende raames antakse sidusrühmadele mõistlik aeg vastamiseks.“

| 11) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 14
  Muud nõuande allikad
  Artikli 3 lõikes 2 sätestatud ülesannete täitmisel konsulteerib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastavalt vajadusele asjaomaste erasektori sidusrühmadega. Niisuguseid konsultatsioone peetakse võimalikult laialdaselt, et tagada kõigi huvitatud isikute ja asjaomaste finantssektorite kaasamine, ning nende raames antakse sidusrühmadele mõistlik aeg vastamiseks.“ |
| --- | --- |

11)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Muud nõuande allikad

Artikli 3 lõikes 2 sätestatud ülesannete täitmisel konsulteerib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastavalt vajadusele asjaomaste erasektori sidusrühmadega. Niisuguseid konsultatsioone peetakse võimalikult laialdaselt, et tagada kõigi huvitatud isikute ja asjaomaste finantssektorite kaasamine, ning nende raames antakse sidusrühmadele mõistlik aeg vastamiseks.“

| 12) | Artikli 15 lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu konsulteerib enne iga niisuguse taotluse esitamist, mis käsitleb järelevalvealaseid andmeid, mis ei ole esitatud kokkuvõtlikult või koondvormis, nõuetekohaselt asjaomase Euroopa järelevalveasutusega, et tagada taotluse põhjendatus ja proportsionaalsus. Kui asjaomane Euroopa järelevalveasutus on seisukohal, et taotlus ei ole põhjendatud ja proportsionaalne, saadab ta taotluse viivitamata Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tagasi ja palub esitada täiendavaid põhjendusi. Pärast seda, kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on asjaomasele Euroopa järelevalveasutusele esitanud täiendavad põhjendused, edastab taotluse adressaat taotletud teabe Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule, tingimusel et adressaadil on seaduslik juurdepääs asjaomasele teabele.“ |
| --- | --- |

12)

Artikli 15 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu konsulteerib enne iga niisuguse taotluse esitamist, mis käsitleb järelevalvealaseid andmeid, mis ei ole esitatud kokkuvõtlikult või koondvormis, nõuetekohaselt asjaomase Euroopa järelevalveasutusega, et tagada taotluse põhjendatus ja proportsionaalsus. Kui asjaomane Euroopa järelevalveasutus on seisukohal, et taotlus ei ole põhjendatud ja proportsionaalne, saadab ta taotluse viivitamata Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tagasi ja palub esitada täiendavaid põhjendusi. Pärast seda, kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on asjaomasele Euroopa järelevalveasutusele esitanud täiendavad põhjendused, edastab taotluse adressaat taotletud teabe Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule, tingimusel et adressaadil on seaduslik juurdepääs asjaomasele teabele.“

| 13) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatused ja soovitused, mis on antud vastavalt käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punktidele c ja d, võivad olla üldised või konkreetsed, suunatud eelkõige liidule, ühele või mitmele liikmesriigile, ühele või mitmele Euroopa järelevalveasutusele, ühele või mitmele riiklikule järelevalveasutusele, ühele või mitmele liikmesriigi asutusele, mis on määratud kohaldama süsteemset riski või makrotasandi usaldatavusriske käsitlevaid meetmeid, või EKP-le määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 EKP-le antud ülesannete täitmiseks, või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (*6) kohaselt liikmesriikide määratud kriisilahendusasutustele ja Ühtsele Kriisilahendusnõukogule. Kui hoiatus või soovitus on adresseeritud ühele või mitmele riiklikule järelevalveasutusele, teavitatakse sellest ka asjaomast liikmesriiki või asjaomaseid liikmesriike. Soovitused sisaldavad kindlaksmääratud tähtaega sellele poliitiliselt reageerimiseks. Seoses liidu õigusaktiga antavad soovitused võivad olla adresseeritud ka komisjonile.


  (*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).“;" |
| --- | --- | --- |

13)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatused ja soovitused, mis on antud vastavalt käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punktidele c ja d, võivad olla üldised või konkreetsed, suunatud eelkõige liidule, ühele või mitmele liikmesriigile, ühele või mitmele Euroopa järelevalveasutusele, ühele või mitmele riiklikule järelevalveasutusele, ühele või mitmele liikmesriigi asutusele, mis on määratud kohaldama süsteemset riski või makrotasandi usaldatavusriske käsitlevaid meetmeid, või EKP-le määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõigetega 1 ja 2 ning artikli 5 lõikega 2 EKP-le antud ülesannete täitmiseks, või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (*6) kohaselt liikmesriikide määratud kriisilahendusasutustele ja Ühtsele Kriisilahendusnõukogule. Kui hoiatus või soovitus on adresseeritud ühele või mitmele riiklikule järelevalveasutusele, teavitatakse sellest ka asjaomast liikmesriiki või asjaomaseid liikmesriike. Soovitused sisaldavad kindlaksmääratud tähtaega sellele poliitiliselt reageerimiseks. Seoses liidu õigusaktiga antavad soovitused võivad olla adresseeritud ka komisjonile.

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).“;"

*6

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Samal ajal kui hoiatused ja soovitused edastatakse lõike 2 kohaselt adressaatidele, edastatakse need rangeid konfidentsiaalsusnõudeid järgides Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa järelevalveasutustele. Konfidentsiaalsete või avaldamisele mittekuuluvate hoiatuste või soovituste edastamisel nõuab haldusnõukogu kohasel juhul konfidentsiaalsuse tagamise lepingu sõlmimist.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Samal ajal kui hoiatused ja soovitused edastatakse lõike 2 kohaselt adressaatidele, edastatakse need rangeid konfidentsiaalsusnõudeid järgides Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa järelevalveasutustele. Konfidentsiaalsete või avaldamisele mittekuuluvate hoiatuste või soovituste edastamisel nõuab haldusnõukogu kohasel juhul konfidentsiaalsuse tagamise lepingu sõlmimist.“

| 14) | Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

  „1.   Kui artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud soovitus on adresseeritud ühele artikli 16 lõikes 2 loetletud adressaatidest, teatab adressaat soovituse alusel võetud meetmetest Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ning esitab meetmete võtmata jätmise korral põhjendused. Kohasel juhul teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, võttes arvesse rangeid konfidentsiaalsusnõudeid, saadud vastustest viivitamata Euroopa järelevalveasutusi.


  2.   Kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsustab, et soovitust ei ole järgitud ja adressaatide põhjendused meetmete võtmata jätmise kohta ei ole piisavad, teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sellest rangeid konfidentsiaalsusnõudeid järgides adressaate, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja asjaomaseid Euroopa järelevalveasutusi.“ |
| --- | --- |

14)

Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Kui artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud soovitus on adresseeritud ühele artikli 16 lõikes 2 loetletud adressaatidest, teatab adressaat soovituse alusel võetud meetmetest Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ning esitab meetmete võtmata jätmise korral põhjendused. Kohasel juhul teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, võttes arvesse rangeid konfidentsiaalsusnõudeid, saadud vastustest viivitamata Euroopa järelevalveasutusi.

2.   Kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsustab, et soovitust ei ole järgitud ja adressaatide põhjendused meetmete võtmata jätmise kohta ei ole piisavad, teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sellest rangeid konfidentsiaalsusnõudeid järgides adressaate, Euroopa Parlamenti, nõukogu ja asjaomaseid Euroopa järelevalveasutusi.“

| 15) | Artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui haldusnõukogu otsustab hoiatuse või soovituse jätta avalikustamata, võtavad adressaat ning kohasel juhul Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa järelevalveasutused kõik vajalikud meetmed, et kaitsta nimetatud hoiatuse või soovituse konfidentsiaalsust.“ |
| --- | --- |

15)

Artikli 18 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui haldusnõukogu otsustab hoiatuse või soovituse jätta avalikustamata, võtavad adressaat ning kohasel juhul Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa järelevalveasutused kõik vajalikud meetmed, et kaitsta nimetatud hoiatuse või soovituse konfidentsiaalsust.“

| 16) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

  „1.   Vähemalt kord aastas, kuid ulatuslike finantsprobleemide korral sagedamini, kutsub pädev parlamendikomisjon Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja Euroopa Parlamenti kuulamisele seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu aastaaruande avaldamisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kõnealune kuulamine toimub muul ajal kui Euroopa Parlamendi ja EKP presidendi vaheline rahandusalane dialoog.


  2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aastaaruanne sisaldab teavet, mille haldusnõukogu otsustab vastavalt käesoleva määruse artiklile 18 avalikustada. Aastaaruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks ja see hõlmab ülevaadet määruse (EL) nr 1096/2010 artikli 3 lõike 1 kohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule kättesaadavaks tehtud ressurssidest.“; |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Vähemalt kord aastas, kuid ulatuslike finantsprobleemide korral sagedamini, kutsub pädev parlamendikomisjon Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja Euroopa Parlamenti kuulamisele seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu aastaaruande avaldamisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kõnealune kuulamine toimub muul ajal kui Euroopa Parlamendi ja EKP presidendi vaheline rahandusalane dialoog.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aastaaruanne sisaldab teavet, mille haldusnõukogu otsustab vastavalt käesoleva määruse artiklile 18 avalikustada. Aastaaruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks ja see hõlmab ülevaadet määruse (EL) nr 1096/2010 artikli 3 lõike 1 kohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule kättesaadavaks tehtud ressurssidest.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastab suuliselt või kirjalikult Euroopa Parlamendi või nõukogu esitatud küsimustele. Ta vastab nendele küsimustele põhjendamatu viivituseta. Konfidentsiaalse teabe edastamisel tagab Euroopa Parlament kõnealuse teabe täieliku konfidentsiaalsuse artikli 8 ja käesoleva artikli lõike 5 kohaselt.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastab suuliselt või kirjalikult Euroopa Parlamendi või nõukogu esitatud küsimustele. Ta vastab nendele küsimustele põhjendamatu viivituseta. Konfidentsiaalse teabe edastamisel tagab Euroopa Parlament kõnealuse teabe täieliku konfidentsiaalsuse artikli 8 ja käesoleva artikli lõike 5 kohaselt.“

| 17) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 20
  Läbivaatamine
  Hiljemalt 31. detsembriks 2024 esitab komisjon pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmetega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesanded või korraldus on vaja läbi vaadata, kaaludes ka võimalikke praegusest erinevaid mudeleid.“ |
| --- | --- |

17)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Läbivaatamine

Hiljemalt 31. detsembriks 2024 esitab komisjon pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu liikmetega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesanded või korraldus on vaja läbi vaadata, kaaludes ka võimalikke praegusest erinevaid mudeleid.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 18. detsember 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  ELT C 120, 6.4.2018, lk 2.

1

(2)  
  ELT C 227, 28.6.2018, lk 63.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. detsembri 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

8

(9)  Nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 162).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

13

---

DIREKTIIVID

| 27.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 334/155 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 334/155

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2019/2177,

18. detsember 2019,

millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (4) on loodud aruandlusteenuste pakkujate õigusraamistik ja kehtestatud, et kauplemisjärgse aruandluse teenuste osutajal peab olema tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja tegevusluba. Peale selle peab kauplemiskoondteabe pakkuja pakkuma direktiivi 2014/65/EL kohaselt koondatult kauplemisandmeid, mis hõlmavad kõiki nii kapitali- kui ka mittekapitaliinstrumentidega kogu liidus tehtud tehinguid. Direktiiviga 2014/65/EL on tehinguaruandluse kanalid antud pädevate asutuste järelevalve alla ja nõutud, et kolmandal isikul, kes esitab andmeid investeerimisühingute nimel, peab olema tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tegevusluba. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL (4) on loodud aruandlusteenuste pakkujate õigusraamistik ja kehtestatud, et kauplemisjärgse aruandluse teenuste osutajal peab olema tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja tegevusluba. Peale selle peab kauplemiskoondteabe pakkuja pakkuma direktiivi 2014/65/EL kohaselt koondatult kauplemisandmeid, mis hõlmavad kõiki nii kapitali- kui ka mittekapitaliinstrumentidega kogu liidus tehtud tehinguid. Direktiiviga 2014/65/EL on tehinguaruandluse kanalid antud pädevate asutuste järelevalve alla ja nõutud, et kolmandal isikul, kes esitab andmeid investeerimisühingute nimel, peab olema tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tegevusluba.

| (2) | Kauplemisandmete kvaliteet, sealhulgas selliste andmete töötlemise ja esitamise kvaliteet ka andmete piiriülese töötlemise ja esitamise korral on ülioluline, et saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (5) põhieesmärk suurendada finantsturgude läbipaistvust. Täpsed kauplemisandmed annavad nende kasutajatele ülevaate kauplemistegevusest kogu liidu finantsturgudel ning pädevad asutused saavad tänu nendele täpset ja põhjalikku teavet asjaomaste tehingute kohta. Võttes arvesse andmekäitluse piiriülesust, andmetega seotud pädevuse koondamisest saadavat kasu – sealhulgas võimalikku mastaabisäästu – ja järelevalvetavade võimaliku lahknevuse negatiivset mõju nii kauplemisandmete kvaliteedile kui ka aruandlusteenuste pakkujate ülesannetele, on seega asjakohane anda aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja nende üle järelevalve tegemise, samuti andmete kogumise pädevus üle pädevatelt asutustelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (6) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“), välja arvatud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 600/2014 alusel erandit. |
| --- | --- |

(2)

Kauplemisandmete kvaliteet, sealhulgas selliste andmete töötlemise ja esitamise kvaliteet ka andmete piiriülese töötlemise ja esitamise korral on ülioluline, et saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (5) põhieesmärk suurendada finantsturgude läbipaistvust. Täpsed kauplemisandmed annavad nende kasutajatele ülevaate kauplemistegevusest kogu liidu finantsturgudel ning pädevad asutused saavad tänu nendele täpset ja põhjalikku teavet asjaomaste tehingute kohta. Võttes arvesse andmekäitluse piiriülesust, andmetega seotud pädevuse koondamisest saadavat kasu – sealhulgas võimalikku mastaabisäästu – ja järelevalvetavade võimaliku lahknevuse negatiivset mõju nii kauplemisandmete kvaliteedile kui ka aruandlusteenuste pakkujate ülesannetele, on seega asjakohane anda aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja nende üle järelevalve tegemise, samuti andmete kogumise pädevus üle pädevatelt asutustelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (6) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“), välja arvatud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 600/2014 alusel erandit.

| (3) | Et saavutada kõnealuse pädevuse ühtne üleandmine, on asjakohane jätta direktiivist 2014/65/EL välja aruandlusteenuste pakkujate tegevusnõudeid ja pädevate asutuste aruandlusteenuste pakkujatega seotud pädevust käsitlevad sätted ning lisada vastavad sätted määrusesse (EL) nr 600/2014. |
| --- | --- |

(3)

Et saavutada kõnealuse pädevuse ühtne üleandmine, on asjakohane jätta direktiivist 2014/65/EL välja aruandlusteenuste pakkujate tegevusnõudeid ja pädevate asutuste aruandlusteenuste pakkujatega seotud pädevust käsitlevad sätted ning lisada vastavad sätted määrusesse (EL) nr 600/2014.

| (4) | Aruandlusteenuste pakkujatele, välja arvatud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatele ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatele, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 600/2014 alusel erandit, tegevuslubade andmise ja nende üle järelevalve tegemise pädevuse üleandmine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele on kooskõlas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve muude ülesannetega. Täpsemalt toetab andmete kogumise, tegevuslubade andmise ja järelevalve tegemise pädevuse üleandmine pädevatelt asutustelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele muid ülesandeid, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse (EL) nr 600/2014 alusel täidab, nagu turuseire, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ajutise sekkumise ja positsioonide juhtimise volitused, samuti kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuete ühtse järgimise tagamine. |
| --- | --- |

(4)

Aruandlusteenuste pakkujatele, välja arvatud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatele ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatele, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 600/2014 alusel erandit, tegevuslubade andmise ja nende üle järelevalve tegemise pädevuse üleandmine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele on kooskõlas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve muude ülesannetega. Täpsemalt toetab andmete kogumise, tegevuslubade andmise ja järelevalve tegemise pädevuse üleandmine pädevatelt asutustelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele muid ülesandeid, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse (EL) nr 600/2014 alusel täidab, nagu turuseire, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ajutise sekkumise ja positsioonide juhtimise volitused, samuti kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuete ühtse järgimise tagamine.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (7) on ette nähtud, et kooskõlas solventsuskapitalinõude riskipõhise käsitlusega on teatavatel juhtudel võimalik, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad ning kindlustusgrupid kasutavad solventsuskapitalinõude arvutamiseks standardvalemi asemel sisemudeleid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (7) on ette nähtud, et kooskõlas solventsuskapitalinõude riskipõhise käsitlusega on teatavatel juhtudel võimalik, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad ning kindlustusgrupid kasutavad solventsuskapitalinõude arvutamiseks standardvalemi asemel sisemudeleid.

| (6) | Direktiiviga 2009/138/EÜ on ette nähtud volatiilsuse kohandamise riigipõhine komponent. Selle tagamiseks, et riigipõhine komponent maandab tõhusalt liiga suuri võlakirja hinnavahesid asjaomases riigis, tuleks riskiga korrigeeritud riigi hinnavahe jaoks kehtestada asjakohane piirmäär riigipõhise komponendi aktiveerimiseks. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviga 2009/138/EÜ on ette nähtud volatiilsuse kohandamise riigipõhine komponent. Selle tagamiseks, et riigipõhine komponent maandab tõhusalt liiga suuri võlakirja hinnavahesid asjaomases riigis, tuleks riskiga korrigeeritud riigi hinnavahe jaoks kehtestada asjakohane piirmäär riigipõhise komponendi aktiveerimiseks.

| (7) | Pidades silmas suuremat piiriülest tegevust, on vaja tõhustada liidu õiguse ühetaolist kohaldamist piiriülese kindlustustegevuse juhtudel, eelkõige varases etapis. Selleks tuleks tugevdada teabevahetust ja koostööd järelevalveasutuste ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (8) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (edaspidi „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“) vahel. Eelkõige tuleks näha ette teavitamisnõuded olulise piiriülese kindlustustegevuse korral või kriisiolukorras, samuti koostööplatvormide loomise tingimused, kui kavandatud piiriülene kindlustustegevus on oluline. Piiriülese kindlustustegevuse olulisuse hindamisel tuleks silmas pidada vastuvõtvas liikmesriigis märgitud aastast brutokindlustusmaksete summat võrreldes kindlustusandja iga-aastaste brutokindlustusmaksete kogusummaga, mõju kindlustusvõtja kaitsele vastuvõtvas liikmesriigis ning asjaomase kindlustusandja filiaali või tegevuse mõju vastuvõtva liikmesriigi turule seoses teenuste osutamise vabadusega. Koostööplatvormid on tõhus vahend, et saavutada tihedam ja õigeaegne koostöö järelevalveasutuste vahel ning seeläbi suurendada tarbijakaitset. Tegevuslubade andmist, järelevalvet ja täitmist käsitlevate otsuste vastuvõtmine on ja jääb aga päritoluliikmesriigi järelevalveasutuse pädevusse. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas suuremat piiriülest tegevust, on vaja tõhustada liidu õiguse ühetaolist kohaldamist piiriülese kindlustustegevuse juhtudel, eelkõige varases etapis. Selleks tuleks tugevdada teabevahetust ja koostööd järelevalveasutuste ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (8) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (edaspidi „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“) vahel. Eelkõige tuleks näha ette teavitamisnõuded olulise piiriülese kindlustustegevuse korral või kriisiolukorras, samuti koostööplatvormide loomise tingimused, kui kavandatud piiriülene kindlustustegevus on oluline. Piiriülese kindlustustegevuse olulisuse hindamisel tuleks silmas pidada vastuvõtvas liikmesriigis märgitud aastast brutokindlustusmaksete summat võrreldes kindlustusandja iga-aastaste brutokindlustusmaksete kogusummaga, mõju kindlustusvõtja kaitsele vastuvõtvas liikmesriigis ning asjaomase kindlustusandja filiaali või tegevuse mõju vastuvõtva liikmesriigi turule seoses teenuste osutamise vabadusega. Koostööplatvormid on tõhus vahend, et saavutada tihedam ja õigeaegne koostöö järelevalveasutuste vahel ning seeläbi suurendada tarbijakaitset. Tegevuslubade andmist, järelevalvet ja täitmist käsitlevate otsuste vastuvõtmine on ja jääb aga päritoluliikmesriigi järelevalveasutuse pädevusse.

| (8) | Kui piiriülene kindlustustegevus on vastuvõtva liikmesriigi turgu silmas pidades oluline ning see nõuab tihedat koostööd päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutuste vahel, eeskätt siis, kui kindlustusandja võib sattuda finantsraskustesse, mis võib kahjustada kindlustusvõtjaid ja kolmandaid isikuid, peaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve looma koostööplatvormid ja neid koordineerima. |
| --- | --- |

(8)

Kui piiriülene kindlustustegevus on vastuvõtva liikmesriigi turgu silmas pidades oluline ning see nõuab tihedat koostööd päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutuste vahel, eeskätt siis, kui kindlustusandja võib sattuda finantsraskustesse, mis võib kahjustada kindlustusvõtjaid ja kolmandaid isikuid, peaks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve looma koostööplatvormid ja neid koordineerima.

| (9) | Et võtta arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee asendamist Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega, tuleks direktiivist 2009/138/EÜ välja jätta viited Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteele. |
| --- | --- |

(9)

Et võtta arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee asendamist Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega, tuleks direktiivist 2009/138/EÜ välja jätta viited Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteele.

| (10) | Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1093/2010 (9) tehtud muudatusi on nimetatud määrusega asutatud Euroopa järelevalveasutusel (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“) uus roll finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamisel ning sellest tulenevalt on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (10) muuta. |
| --- | --- |

(10)

Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1093/2010 (9) tehtud muudatusi on nimetatud määrusega asutatud Euroopa järelevalveasutusel (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“) uus roll finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamisel ning sellest tulenevalt on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (10) muuta.

| (11) | Direktiive 2009/138/EÜ, 2014/65/EL ja (EL) 2015/849 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Direktiive 2009/138/EÜ, 2014/65/EL ja (EL) 2015/849 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/65/EL muutmine

Direktiivi 2014/65/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse investeerimisühingute, turukorraldajate ja kolmandate riikide selliste äriühingute suhtes, mis osutavad investeerimisteenuseid või tegelevad investeerimistegevusega liidus filiaali asutamise kaudu.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse investeerimisühingute, turukorraldajate ja kolmandate riikide selliste äriühingute suhtes, mis osutavad investeerimisteenuseid või tegelevad investeerimistegevusega liidus filiaali asutamise kaudu.“;

| b) | lõike 2 punkt d jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 punkt d jäetakse välja.

| 2) | Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 36 ja 37 asendatakse järgmisega:






  „36) | „juhtorgan” – investeerimisühingu organ või organid, turukorraldaja või määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 36a määratletud aruandlusteenuste pakkuja, mille liikmed on nimetatud ametisse kooskõlas riigisisese õigusega ja millel on õigus määrata kindlaks üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine tegevussuund, ning mis kontrollib ja jälgib juhtimisotsuste tegemist ning millesse kuuluvad üksuse äritegevust tegelikult suunavad isikud.
  Kui käesolevas direktiivis osutatakse juhtorganile ning juhtorgani juhtimis- ja järelevalvefunktsioonid on määratud riigisisese õiguse kohaselt eri organitele või ühe organi eri liikmetele, määrab liikmesriik vastutavad organid või juhtorgani vastutavad liikmed kindlaks kooskõlas oma riigisisese õigusega, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 36 ja 37 asendatakse järgmisega:

„36)

„juhtorgan” – investeerimisühingu organ või organid, turukorraldaja või määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 36a määratletud aruandlusteenuste pakkuja, mille liikmed on nimetatud ametisse kooskõlas riigisisese õigusega ja millel on õigus määrata kindlaks üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine tegevussuund, ning mis kontrollib ja jälgib juhtimisotsuste tegemist ning millesse kuuluvad üksuse äritegevust tegelikult suunavad isikud.

Kui käesolevas direktiivis osutatakse juhtorganile ning juhtorgani juhtimis- ja järelevalvefunktsioonid on määratud riigisisese õiguse kohaselt eri organitele või ühe organi eri liikmetele, määrab liikmesriik vastutavad organid või juhtorgani vastutavad liikmed kindlaks kooskõlas oma riigisisese õigusega, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti;

| 37) | „kõrgem juhtkond” – füüsilised isikud, kellel on investeerimisühingus täidesaatev funktsioon, turukorraldaja või määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 36a määratletud aruandlusteenuste pakkuja, ning kes vastutavad üksuse igapäevase juhtimise eest, sealhulgas selliste strateegiliste otsuste elluviimise eest, mis on seotud teenuste osutamise ja toodete tarnimisega klientidele investeerimisühingu ja selle personali poolt, ning kes annavad selle kohta juhtorganile aru;“; |
| --- | --- |

37)

„kõrgem juhtkond” – füüsilised isikud, kellel on investeerimisühingus täidesaatev funktsioon, turukorraldaja või määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 36a määratletud aruandlusteenuste pakkuja, ning kes vastutavad üksuse igapäevase juhtimise eest, sealhulgas selliste strateegiliste otsuste elluviimise eest, mis on seotud teenuste osutamise ja toodete tarnimisega klientidele investeerimisühingu ja selle personali poolt, ning kes annavad selle kohta juhtorganile aru;“;

| b) | punktid 52, 53, 54, punkti 55 alapunkt c ja punkt 63 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punktid 52, 53, 54, punkti 55 alapunkt c ja punkt 63 jäetakse välja.

| 3) | Artiklisse 22 lisatakse järgmine lõik:
  „Liikmesriigid tagavad, et kui pädevad asutused annavad määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 34 määratletud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatele, kellele on tehtud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand, või nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punktis 36 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatele, kellele on tehtud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand, tegevuslube ja teevad nende üle järelevalvet, jälgivad nad asjaomase tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tegevust, et hinnata vastavust nimetatud määruses sätestatud tegevustingimustele. Liikmesriigid tagavad, et on võetud asjakohased meetmed, mis võimaldavad pädevatel asutustel saada vajalikku teavet, et hinnata, kuidas tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad on kõnealuseid kohustusi täitnud.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 22 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid tagavad, et kui pädevad asutused annavad määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 34 määratletud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatele, kellele on tehtud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand, või nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punktis 36 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujatele, kellele on tehtud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand, tegevuslube ja teevad nende üle järelevalvet, jälgivad nad asjaomase tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tegevust, et hinnata vastavust nimetatud määruses sätestatud tegevustingimustele. Liikmesriigid tagavad, et on võetud asjakohased meetmed, mis võimaldavad pädevatel asutustel saada vajalikku teavet, et hinnata, kuidas tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad on kõnealuseid kohustusi täitnud.“

| 4) | V jaotis jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

V jaotis jäetakse välja.

| 5) | Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a alapunktid xxxvii–xxxx jäetakse välja; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 70 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a alapunktid xxxvii–xxxx jäetakse välja;

| ii) | punkti b lisatakse järgmine alapunkt:






  „xxa) | artikli 27f lõiked 1, 2 ja 3, artikli 27g lõiked 1–5 ning artikli 27i lõiked 1–4, kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajale või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale on tehtud artikli 2 lõike 3 kohane erand;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkti b lisatakse järgmine alapunkt:

„xxa)

artikli 27f lõiked 1, 2 ja 3, artikli 27g lõiked 1–5 ning artikli 27i lõiked 1–4, kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajale või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale on tehtud artikli 2 lõike 3 kohane erand;“;

| b) | lõike 4 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | käesoleva direktiivi artikkel 5, artikli 6 lõige 2 või artikkel 34, 35, 39 või 44 või |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 4 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

käesoleva direktiivi artikkel 5, artikli 6 lõige 2 või artikkel 34, 35, 39 või 44 või

| b) | määruse (EL) nr 600/2014 artikli 7 lõike 1 kolmas lause või nimetatud määruse artikli 11 lõige 1 ning nimetatud määruse artikkel 27b, kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajale või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale on tehtud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand.“; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 600/2014 artikli 7 lõike 1 kolmas lause või nimetatud määruse artikli 11 lõige 1 ning nimetatud määruse artikkel 27b, kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajale või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale on tehtud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand.“;

| c) | lõike 6 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | investeerimisühingu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamiseks tegevusluba omava turukorraldaja või reguleeritud turu korral tegevusloa kehtetuks tunnistamine või tegevusloa kehtivuse peatamine kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 8 ja 43 ning kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajale või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale on tehtud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 3 kohane erand, tegevusloa kehtetuks tunnistamine või kehtivuse peatamine kooskõlas nimetatud määruse artikliga 27e;“. |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 6 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

investeerimisühingu, mitmepoolse kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamiseks tegevusluba omava turukorraldaja või reguleeritud turu korral tegevusloa kehtetuks tunnistamine või tegevusloa kehtivuse peatamine kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 8 ja 43 ning kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajale või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale on tehtud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 3 kohane erand, tegevusloa kehtetuks tunnistamine või kehtivuse peatamine kooskõlas nimetatud määruse artikliga 27e;“.

| 6) | Artikli 71 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui avaldatud kriminaal- või halduskaristus on seotud investeerimisühinguga, turukorraldajaga, krediidiasutusega seoses investeerimisteenuste või -tegevuse või kõrvalteenustega või kolmandate riikide äriühingute filiaalidega, millele on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva direktiiviga, või määruse (EL) nr 600/2014 kohaselt tegevusloa saanud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajaga või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujaga, kellele on tehtud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand, lisab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viite avaldatud karistusele asjaomases registris.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 71 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui avaldatud kriminaal- või halduskaristus on seotud investeerimisühinguga, turukorraldajaga, krediidiasutusega seoses investeerimisteenuste või -tegevuse või kõrvalteenustega või kolmandate riikide äriühingute filiaalidega, millele on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva direktiiviga, või määruse (EL) nr 600/2014 kohaselt tegevusloa saanud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajaga või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujaga, kellele on tehtud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand, lisab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viite avaldatud karistusele asjaomases registris.“

| 7) | Artikli 77 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid sätestavad vähemalt, et kõik isikud, kellele on antud tegevusluba Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (*1) tähenduses ning kes täidavad investeerimisühingus, reguleeritud turul või tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajas või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujas, kes on saanud tegevusloa määruse (EL) nr 600/2014 kohaselt ja kellele on tehtud erand nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohaselt, direktiivi 2013/34/EL artiklis 34 või direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 73 kirjeldatud või muid seadusjärgseid tööülesandeid, on kohustatud kohe teavitama pädevaid asutusi kõigist ülesannete täitmise jooksul neile teatavaks saanud kõnealust kindlustus- või edasikindlustusandjat puudutavatest asjaoludest või otsustest, mis võivad:


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).“
  " |
| --- | --- |

7)

Artikli 77 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid sätestavad vähemalt, et kõik isikud, kellele on antud tegevusluba Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (*1) tähenduses ning kes täidavad investeerimisühingus, reguleeritud turul või tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajas või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujas, kes on saanud tegevusloa määruse (EL) nr 600/2014 kohaselt ja kellele on tehtud erand nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohaselt, direktiivi 2013/34/EL artiklis 34 või direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 73 kirjeldatud või muid seadusjärgseid tööülesandeid, on kohustatud kohe teavitama pädevaid asutusi kõigist ülesannete täitmise jooksul neile teatavaks saanud kõnealust kindlustus- või edasikindlustusandjat puudutavatest asjaoludest või otsustest, mis võivad:

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).“
  "

*1

| 8) | Artiklit 89 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teises lõigus, artikli 4 lõikes 2, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 23 lõikes 4, artikli 24 lõikes 13, artikli 25 lõikes 8, artikli 27 lõikes 9, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 4, artikli 33 lõikes 8, artikli 52 lõikes 4, artikli 54 lõikes 4, artikli 58 lõikes 6 ja artikli 79 lõikes 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 2. juulist 2014.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teises lõigus, artikli 4 lõikes 2, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 23 lõikes 4, artikli 24 lõikes 13, artikli 25 lõikes 8, artikli 27 lõikes 9, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 4, artikli 33 lõikes 8, artikli 52 lõikes 4, artikli 54 lõikes 4, artikli 58 lõikes 6 ja artikli 79 lõikes 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 89 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teises lõigus, artikli 4 lõikes 2, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 23 lõikes 4, artikli 24 lõikes 13, artikli 25 lõikes 8, artikli 27 lõikes 9, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 4, artikli 33 lõikes 8, artikli 52 lõikes 4, artikli 54 lõikes 4, artikli 58 lõikes 6 ja artikli 79 lõikes 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 2. juulist 2014.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teises lõigus, artikli 4 lõikes 2, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 23 lõikes 4, artikli 24 lõikes 13, artikli 25 lõikes 8, artikli 27 lõikes 9, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 4, artikli 33 lõikes 8, artikli 52 lõikes 4, artikli 54 lõikes 4, artikli 58 lõikes 6 ja artikli 79 lõikes 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Artikli 2 lõike 3, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teise lõigu, artikli 4 lõike 2, artikli 13 lõike 1, artikli 16 lõike 12, artikli 23 lõike 4, artikli 24 lõike 13, artikli 25 lõike 8, artikli 27 lõike 9, artikli 28 lõike 3, artikli 30 lõike 5, artikli 31 lõike 4, artikli 32 lõike 4, artikli 33 lõike 8, artikli 52 lõike 4, artikli 54 lõike 4, artikli 58 lõike 6 ja artikli 79 lõike 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Artikli 2 lõike 3, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teise lõigu, artikli 4 lõike 2, artikli 13 lõike 1, artikli 16 lõike 12, artikli 23 lõike 4, artikli 24 lõike 13, artikli 25 lõike 8, artikli 27 lõike 9, artikli 28 lõike 3, artikli 30 lõike 5, artikli 31 lõike 4, artikli 32 lõike 4, artikli 33 lõike 8, artikli 52 lõike 4, artikli 54 lõike 4, artikli 58 lõike 6 ja artikli 79 lõike 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“

| 9) | Artikli 90 lõiked 2 ja 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

Artikli 90 lõiked 2 ja 3 jäetakse välja.

| 10) | Artikli 93 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 3. jaanuarist 2018.“ |
| --- | --- |

10)

Artikli 93 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 3. jaanuarist 2018.“

| 11) | I lisa D jagu jäetakse välja. |
| --- | --- |

11)

I lisa D jagu jäetakse välja.

Artikkel 2

Direktiivi 2009/138/EÜ muutmine

Direktiivi 2009/138/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 77d lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Iga asjaomase riigi puhul suurendatakse lõikes 3 osutatud riskivabade intressimäärade volatiilsuse kohandamist kõnealuse riigi valuuta jaoks enne 65 % teguri kohaldamist riskiga korrigeeritud riigi hinnavahe ja kahekordse riskiga korrigeeritud valuuta hinnavahe erinevuse võrra, kui see erinevus on positiivne ning riskiga korrigeeritud riigi hinnavahe on suurem kui 85 baaspunkti.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 77d lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Iga asjaomase riigi puhul suurendatakse lõikes 3 osutatud riskivabade intressimäärade volatiilsuse kohandamist kõnealuse riigi valuuta jaoks enne 65 % teguri kohaldamist riskiga korrigeeritud riigi hinnavahe ja kahekordse riskiga korrigeeritud valuuta hinnavahe erinevuse võrra, kui see erinevus on positiivne ning riskiga korrigeeritud riigi hinnavahe on suurem kui 85 baaspunkti.“

| 2) | Artiklisse 112 lisatakse järgmine lõige:

  „3a.   Järelevalveasutused teavitavad määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 35 lõike 1 kohaselt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet sisemudeli kasutamise või muutmise taotlustest. Ühe või mitme asjaomase järelevalveasutuse taotluse korral võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve anda abi taotlenud järelevalveasutus(t)ele tehnilist abi nimetatud määruse artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt taotlusse puutuva otsuse tegemisel.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 112 lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Järelevalveasutused teavitavad määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 35 lõike 1 kohaselt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet sisemudeli kasutamise või muutmise taotlustest. Ühe või mitme asjaomase järelevalveasutuse taotluse korral võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve anda abi taotlenud järelevalveasutus(t)ele tehnilist abi nimetatud määruse artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt taotlusse puutuva otsuse tegemisel.“

| 3) | I jaotise VIII peatükki lisatakse järgmine jagu:



  „2a jagu




  Teavitamine ja koostööplatvormid




  Artikkel 152a
  Teavitamine

  1.   Kui päritoluliikmesriigi järelevalveasutus kavatseb anda tegevusloa kindlustus- või edasikindlustusandjale, kelle tegevuskavast nähtub, et osa tema tegevusest hakkab põhinema teenuste osutamise vabadusel või asutamisvabadusel teises liikmesriigis, ning kui sellest tegevuskavast nähtub samuti, et asjaomane tegevus on vastuvõtva liikmesriigi turu seisukohast tõenäoliselt oluline, teavitab päritoluliikmesriigi järelevalveasutus sellest Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ning asjaomase vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutust.


  2.   Lisaks lõikes 1 osutatud teavitamisele teavitab päritoluliikmesriigi järelevalveasutus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ning asjaomase vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutust ka siis, kui ta tuvastab finantsseisundi halvenemise või muud tekkivad riskid, mis tulenevad kindlustus- või edasikindlustusandjast, kelle tegevus põhineb teenuste osutamise vabadusel või asutamisvabadusel ja millel võib olla piiriülene mõju. Vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutus võib teavitada ka asjaomase päritoluliikmesriigi järelevalveasutust, kui tal on tõsine ja põhjendatud mure seoses tarbijakaitsega. Kui kahepoolset lahendust ei ole võimalik leida, võivad järelevalveasutused pöörduda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poole ning taotleda abi.


  3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teated peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada nõuetekohast hindamist.


  4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teated ei piira käesolevas direktiivis sätestatud päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste järelevalvealaseid volitusi.



  Artikkel 152b
  Koostööplatvormid

  1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib kindlustusvõtjatele avalduva negatiivse mõjuga seonduvate põhjendatud kahtluste korral kas omal algatusel või ühe või mitme asjaomase järelevalveasutuse taotluse korral luua koostööplatvormi ja seda koordineerida, et tihendada teabevahetust ja tõhustada koostööd asjaomaste järelevalveasutuste vahel, kui kindlustus- või edasikindlustusandja tegeleb tegevusega, mis põhineb teenuste osutamise vabadusel või asutamisvabadusel või kavatseb sellega tegeleda ning kui






  a) | selline tegevus on vastuvõtva liikmesriigi turu seisukohast oluline; |
| --- | --- | --- |

3)

I jaotise VIII peatükki lisatakse järgmine jagu:

„2a jagu

Teavitamine ja koostööplatvormid

Artikkel 152a

Teavitamine

1.   Kui päritoluliikmesriigi järelevalveasutus kavatseb anda tegevusloa kindlustus- või edasikindlustusandjale, kelle tegevuskavast nähtub, et osa tema tegevusest hakkab põhinema teenuste osutamise vabadusel või asutamisvabadusel teises liikmesriigis, ning kui sellest tegevuskavast nähtub samuti, et asjaomane tegevus on vastuvõtva liikmesriigi turu seisukohast tõenäoliselt oluline, teavitab päritoluliikmesriigi järelevalveasutus sellest Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ning asjaomase vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutust.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud teavitamisele teavitab päritoluliikmesriigi järelevalveasutus Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ning asjaomase vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutust ka siis, kui ta tuvastab finantsseisundi halvenemise või muud tekkivad riskid, mis tulenevad kindlustus- või edasikindlustusandjast, kelle tegevus põhineb teenuste osutamise vabadusel või asutamisvabadusel ja millel võib olla piiriülene mõju. Vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutus võib teavitada ka asjaomase päritoluliikmesriigi järelevalveasutust, kui tal on tõsine ja põhjendatud mure seoses tarbijakaitsega. Kui kahepoolset lahendust ei ole võimalik leida, võivad järelevalveasutused pöörduda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poole ning taotleda abi.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teated peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada nõuetekohast hindamist.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teated ei piira käesolevas direktiivis sätestatud päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste järelevalvealaseid volitusi.

Artikkel 152b

Koostööplatvormid

1.   Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võib kindlustusvõtjatele avalduva negatiivse mõjuga seonduvate põhjendatud kahtluste korral kas omal algatusel või ühe või mitme asjaomase järelevalveasutuse taotluse korral luua koostööplatvormi ja seda koordineerida, et tihendada teabevahetust ja tõhustada koostööd asjaomaste järelevalveasutuste vahel, kui kindlustus- või edasikindlustusandja tegeleb tegevusega, mis põhineb teenuste osutamise vabadusel või asutamisvabadusel või kavatseb sellega tegeleda ning kui

a)

selline tegevus on vastuvõtva liikmesriigi turu seisukohast oluline;

| b) | päritoluliikmesriik on artikli 152a lõike 2 alusel andnud teada halvenenud finantsseisundist või muudest tekkivatest riskidest või |
| --- | --- |

b)

päritoluliikmesriik on artikli 152a lõike 2 alusel andnud teada halvenenud finantsseisundist või muudest tekkivatest riskidest või

| c) | küsimusega on artikli 152a lõike 2 alusel pöördutud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poole. |
| --- | --- |

c)

küsimusega on artikli 152a lõike 2 alusel pöördutud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poole.

2.   Lõige 1 ei piira asjaomaste järelevalveasutuste õigust luua koostööplatvorm, kui nad kõik selles kokku lepivad.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaselt koostööplatvormi loomine ei piira käesolevas direktiivis sätestatud päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste järelevalvealaseid volitusi.

4.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 35 kohaldamist, esitavad asjaomased järelevalveasutused Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve taotluse korral aegsasti kogu vajaliku teabe, et võimaldada koostööplatvormi nõuetekohast toimimist.“

| 4) | Artiklit 231 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Konsolideerimisgrupi järelevalvaja teavitab viivitamata teisi järelevalvekolleegiumi liikmeid, sealhulgas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet, taotluse saamisest ja edastab neile liikmetele täieliku taotluse, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja esitatud dokumentatsiooni. Ühe või mitme asjaomase järelevalveasutuse taotluse korral võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve anda abi taotlenud järelevalveasutus(t)ele tehnilist abi määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt taotlusse puutuva otsuse tegemisel.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 231 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Konsolideerimisgrupi järelevalvaja teavitab viivitamata teisi järelevalvekolleegiumi liikmeid, sealhulgas Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet, taotluse saamisest ja edastab neile liikmetele täieliku taotluse, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja esitatud dokumentatsiooni. Ühe või mitme asjaomase järelevalveasutuse taotluse korral võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve anda abi taotlenud järelevalveasutus(t)ele tehnilist abi määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt taotlusse puutuva otsuse tegemisel.“;

| b) | lõike 3 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei tee käesoleva lõike teises lõigus osutatud otsust määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 19 lõike 3 kohaselt, teeb lõpliku otsuse konsolideerimisgrupi järelevalvaja.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 3 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei tee käesoleva lõike teises lõigus osutatud otsust määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 19 lõike 3 kohaselt, teeb lõpliku otsuse konsolideerimisgrupi järelevalvaja.“

| 5) | Artikli 237 lõike 3 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei tee käesoleva lõike teises lõigus osutatud otsust määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 19 lõike 3 kohaselt, teeb lõpliku otsuse konsolideerimisgrupi järelevalvaja.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 237 lõike 3 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ei tee käesoleva lõike teises lõigus osutatud otsust määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 19 lõike 3 kohaselt, teeb lõpliku otsuse konsolideerimisgrupi järelevalvaja.“

| 6) | Artikli 248 lõike 4 kolmas lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

Artikli 248 lõike 4 kolmas lõik jäetakse välja.

Artikkel 3

Direktiivi (EL) 2015/849 muutmine

Direktiivi (EL) 2015/849 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Komisjon teeb lõikes 1 osutatud aruande liikmesriikidele ja kohustatud isikutele kättesaadavaks, et aidata neil tuvastada, mõista, juhtida ja maandada rahapesu ja terrorismi rahastamise riske ja võimaldada muudel sidusrühmadel, sealhulgas liikmesriikide seadusandjatel, Euroopa Parlamendil, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (*2) asutatud Euroopa Järelevalveasutusel (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve”) ja ELi rahapesu andmebüroode esindajatel riske paremini mõista. Aruanded, välja arvatud nende salastatud teavet sisaldavad osad, avalikustatakse hiljemalt kuus kuud pärast nende liikmesriikidele kättesaadavaks tegemist.


  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).“;" |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon teeb lõikes 1 osutatud aruande liikmesriikidele ja kohustatud isikutele kättesaadavaks, et aidata neil tuvastada, mõista, juhtida ja maandada rahapesu ja terrorismi rahastamise riske ja võimaldada muudel sidusrühmadel, sealhulgas liikmesriikide seadusandjatel, Euroopa Parlamendil, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (*2) asutatud Euroopa Järelevalveasutusel (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve”) ja ELi rahapesu andmebüroode esindajatel riske paremini mõista. Aruanded, välja arvatud nende salastatud teavet sisaldavad osad, avalikustatakse hiljemalt kuus kuud pärast nende liikmesriikidele kättesaadavaks tegemist.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).“;"

*2

| b) | lõike 5 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Seejärel esitab Euroopa Pangandusjärelevalve arvamuse iga kahe aasta tagant.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 5 teine lause asendatakse järgmisega:

„Seejärel esitab Euroopa Pangandusjärelevalve arvamuse iga kahe aasta tagant.“

| 2) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Kõnealuse ametiasutuse andmed või kõnealuse korra kirjeldus edastatakse komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja teistele liikmesriikidele.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:

„Kõnealuse ametiasutuse andmed või kõnealuse korra kirjeldus edastatakse komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja teistele liikmesriikidele.“;

| b) | lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „5.   Liikmesriigid teevad oma riskihinnangu tulemused, sealhulgas riskihinnangu ajakohastamise tulemused, kättesaadavaks komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja teistele liikmesriikidele.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

„5.   Liikmesriigid teevad oma riskihinnangu tulemused, sealhulgas riskihinnangu ajakohastamise tulemused, kättesaadavaks komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja teistele liikmesriikidele.“

| 3) | Artikli 17 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Euroopa järelevalveasutused annavad 26. juuniks 2017 vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16 pädevate asutuste ning krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste jaoks välja suunised riskitegurite kohta, mida tuleb võtta arvesse, ja meetmete kohta, mida tuleb võtta juhul, kui kliendi suhtes on asjakohane rakendada lihtsustatud hoolsusmeetmeid. Alates 1. jaanuarist 2020 annab sellised suunised asjakohasel juhul välja Euroopa Pangandusjärelevalve.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 17 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Euroopa järelevalveasutused annavad 26. juuniks 2017 vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16 pädevate asutuste ning krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste jaoks välja suunised riskitegurite kohta, mida tuleb võtta arvesse, ja meetmete kohta, mida tuleb võtta juhul, kui kliendi suhtes on asjakohane rakendada lihtsustatud hoolsusmeetmeid. Alates 1. jaanuarist 2020 annab sellised suunised asjakohasel juhul välja Euroopa Pangandusjärelevalve.“

| 4) | Artikli 18 lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „4.   Euroopa järelevalveasutused annavad 26. juuniks 2017 vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16 pädevate asutuste ning krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste jaoks välja suunised riskitegurite kohta, mida tuleb võtta arvesse, ja meetmete kohta, mida tuleb võtta juhul, kui kliendi suhtes on asjakohane rakendada tugevdatud hoolsusmeetmeid. Alates 1. jaanuarist 2020 annab sellised suunised asjakohasel juhul välja Euroopa Pangandusjärelevalve.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 18 lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:

„4.   Euroopa järelevalveasutused annavad 26. juuniks 2017 vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16 pädevate asutuste ning krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste jaoks välja suunised riskitegurite kohta, mida tuleb võtta arvesse, ja meetmete kohta, mida tuleb võtta juhul, kui kliendi suhtes on asjakohane rakendada tugevdatud hoolsusmeetmeid. Alates 1. jaanuarist 2020 annab sellised suunised asjakohasel juhul välja Euroopa Pangandusjärelevalve.“

| 5) | Artikli 41 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesoleva direktiivi raames toimuvale isikuandmete töötlemisele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) 2016/679 (*3) ja (EL) 2018/1725 (*4).


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."


  (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  " |
| --- | --- |

5)

Artikli 41 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva direktiivi raames toimuvale isikuandmete töötlemisele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) 2016/679 (*3) ja (EL) 2018/1725 (*4).

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“
  "

*4

| 6) | Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Liikmesriigid ja Euroopa Pangandusjärelevalve teavitavad üksteist juhtudest, mil kolmanda riigi õigus ei võimalda rakendada lõike 1 kohaseid põhimõtteid ja protseduure. Neil juhtudel võib lahenduse leidmiseks võtta kooskõlastatud meetmeid. Hinnates seda, milline kolmas riik ei võimalda rakendada lõike 1 kohaseid põhimõtteid ja protseduure, võtavad liikmesriigid ja Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse õiguslikke piiranguid, mis võivad takistada nende põhimõtete ja protseduuride nõuetekohast rakendamist, sealhulgas saladuse hoidmine, andmekaitse ja muud teabevahetuse piirangud, mis võivad asjasse puutuda.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid ja Euroopa Pangandusjärelevalve teavitavad üksteist juhtudest, mil kolmanda riigi õigus ei võimalda rakendada lõike 1 kohaseid põhimõtteid ja protseduure. Neil juhtudel võib lahenduse leidmiseks võtta kooskõlastatud meetmeid. Hinnates seda, milline kolmas riik ei võimalda rakendada lõike 1 kohaseid põhimõtteid ja protseduure, võtavad liikmesriigid ja Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse õiguslikke piiranguid, mis võivad takistada nende põhimõtete ja protseduuride nõuetekohast rakendamist, sealhulgas saladuse hoidmine, andmekaitse ja muud teabevahetuse piirangud, mis võivad asjasse puutuda.“;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse lõikes 5 osutatud täiendavate meetmete laad ning miinimummeetmed, mida krediidiasutused ja finantseerimisasutused peavad võtma, kui kolmanda riigi õigus ei võimalda rakendada lõigete 1 ja 3 kohaseid meetmeid.
  Euroopa Pangandusjärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 26. detsembriks 2016.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse lõikes 5 osutatud täiendavate meetmete laad ning miinimummeetmed, mida krediidiasutused ja finantseerimisasutused peavad võtma, kui kolmanda riigi õigus ei võimalda rakendada lõigete 1 ja 3 kohaseid meetmeid.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 26. detsembriks 2016.“;

| c) | lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kriteeriumite kohta, mille alusel määratakse kindlaks asjaolud, mille korral on asjakohane määrata lõike 9 kohaselt keskne kontaktpunkt, samuti sellise kontaktpunkti ülesanded.
  Euroopa Pangandusjärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 26. juuniks 2017.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kriteeriumite kohta, mille alusel määratakse kindlaks asjaolud, mille korral on asjakohane määrata lõike 9 kohaselt keskne kontaktpunkt, samuti sellise kontaktpunkti ülesanded.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile 26. juuniks 2017.“

| 7) | Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1a teise lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriikide finantsjärelevalveasutused on ka Euroopa Pangandusjärelevalve kontaktpunktiks.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1a teise lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Liikmesriikide finantsjärelevalveasutused on ka Euroopa Pangandusjärelevalve kontaktpunktiks.“;

| b) | lõikes 10 asendatakse esimene lause järgmisega:

  „10.   Euroopa järelevalveasutused annavad 26. juuniks 2017 vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16 pädevate asutuste jaoks välja suunised järelevalve suhtes kohaldatava riskipõhise lähenemisviisi omaduste kohta ja meetmete kohta, mida tuleb võtta riskitundlikkusest lähtuva järelevalve teostamisel. Alates 1. jaanuarist 2020 annab sellised suunised asjakohasel juhul välja Euroopa Pangandusjärelevalve.“ |
| --- | --- |

b)

lõikes 10 asendatakse esimene lause järgmisega:

„10.   Euroopa järelevalveasutused annavad 26. juuniks 2017 vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16 pädevate asutuste jaoks välja suunised järelevalve suhtes kohaldatava riskipõhise lähenemisviisi omaduste kohta ja meetmete kohta, mida tuleb võtta riskitundlikkusest lähtuva järelevalve teostamisel. Alates 1. jaanuarist 2020 annab sellised suunised asjakohasel juhul välja Euroopa Pangandusjärelevalve.“

| 8) | VI peatüki 3. jao II alajao pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Koostöö Euroopa Pangandusjärelevalvega“. |
| --- | --- |

8)

VI peatüki 3. jao II alajao pealkiri asendatakse järgmisega:

„Koostöö Euroopa Pangandusjärelevalvega“.

| 9) | Artikkel 50 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 50
  Pädevad asutused esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele kogu teabe, mida tal on vaja käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks.“ |
| --- | --- |

9)

Artikkel 50 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 50

Pädevad asutused esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele kogu teabe, mida tal on vaja käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks.“

| 10) | Artiklit 62 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet kõigist artiklite 58 ja 59 kohaselt krediidiasutustele ja finantseerimisasutustele määratud halduskaristustest ja nende suhtes võetud haldusmeetmetest, sealhulgas nendega seotud kõigist edasikaebustest ja nende tulemustest.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 62 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused teavitavad Euroopa Pangandusjärelevalvet kõigist artiklite 58 ja 59 kohaselt krediidiasutustele ja finantseerimisasutustele määratud halduskaristustest ja nende suhtes võetud haldusmeetmetest, sealhulgas nendega seotud kõigist edasikaebustest ja nende tulemustest.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Euroopa Pangandusjärelevalve haldab veebilehte, millel ta esitab lingi igale pädevate asutuste poolt avaldatud halduskaristusele ja -meetmele, mis on artikli 60 kohaselt krediidiasutustele ja finantseerimisasutustele määratud või nende suhtes võetud, ning märgib ära ajavahemiku, mille vältel halduskaristused ja -meetmed jäävad avaldatuks konkreetses liikmesriigis.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Pangandusjärelevalve haldab veebilehte, millel ta esitab lingi igale pädevate asutuste poolt avaldatud halduskaristusele ja -meetmele, mis on artikli 60 kohaselt krediidiasutustele ja finantseerimisasutustele määratud või nende suhtes võetud, ning märgib ära ajavahemiku, mille vältel halduskaristused ja -meetmed jäävad avaldatuks konkreetses liikmesriigis.“

Artikkel 4

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 30. juuniks 2021. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.

2.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi artikli 2 punkti 1 täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2020. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.

3.   Liikmesriigid kohaldavad meetmeid seoses artikliga 1 alates 1. jaanuarist 2022 ning seoses artiklitega 2 ja 3 alates 30. juunist 2021. Liikmesriigid kohaldavad artikli 2 punktiga 1 seotud meetmeid hiljemalt 1. juuliks 2020.

4.   Kui liikmesriigid lõigetes 1 ja 2 osutatud normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 18. detsember 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  ELT C 251, 18.7.2018, lk 2.

1

(2)  
  ELT C 227, 28.6.2018, lk 63.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. detsembri 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

10

---

Parandused

| 27.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 334/164 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 334/164

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 321, 17. detsember 2018
  )

| 1. | Leheküljel 122 artikli 32 lõike 4 punktis b |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 122 artikli 32 lõike 4 punktis b

asendatakse

asendatakse

| „b) | otsustada, kas konkreetsel ettevõtjal on kas üksi või teistega ühiselt märkimisväärne turujõud artikli 67 lõike 3 või 4 alusel,“ |
| --- | --- |

„b)

otsustada, kas konkreetsel ettevõtjal on kas üksi või teistega ühiselt märkimisväärne turujõud artikli 67 lõike 3 või 4 alusel,“

järgmisega:

järgmisega:

| „b) | otsustada, kas tunnistada ettevõtja kas üksi või koos teiste ettevõtjatega märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks artikli 67 lõike 3 või 4 alusel,“. |
| --- | --- |

„b)

otsustada, kas tunnistada ettevõtja kas üksi või koos teiste ettevõtjatega märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks artikli 67 lõike 3 või 4 alusel,“.

| 2. | Leheküljel 145 artikli 61 lõike 1 esimeses lõigus |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 145 artikli 61 lõike 1 esimeses lõigus

asendatakse

asendatakse

„1.   Artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks soodustavad riigi reguleerivad asutused või, käesoleva artikli lõike 2 esimese lõigu punktide b ja c puhul, muud pädevad asutused kooskõlas käesoleva direktiiviga ...“

järgmisega:

järgmisega:

„1.   Artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks soodustavad riigi reguleerivad asutused või, käesoleva artikli lõike 2 esimese lõigu punktide b ja c puhul, riigi reguleerivad asutused või muud pädevad asutused kooskõlas käesoleva direktiiviga ...“.

| 3. | Leheküljel 145 artikli 61 lõike 2 esimeses lõigus |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 145 artikli 61 lõike 2 esimeses lõigus

asendatakse

asendatakse

„2.   Ilma et see piiraks meetmeid, mida võib võtta märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks tunnistatud ettevõtjate puhul artikli 68 kohaselt, võivad riigi reguleerivad asutused või käesoleva lõigu punktide b ja c puhul muud pädevad asutused teha eelkõige järgmist: ...“

järgmisega:

järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks meetmeid, mida võib võtta märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks tunnistatud ettevõtjate puhul artikli 68 kohaselt, võivad riigi reguleerivad asutused või käesoleva lõigu punktide b ja c puhul riigi reguleerivad asutused või muud pädevad asutused teha eelkõige järgmist: ...“.

---

| 27.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 334/165 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 334/165

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määruse (EL) 2017/745 (milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 117, 5. mai 2017
  )

Leheküljel 69 artikli 78 lõike 8 teise lõigu punktis c

asendatakse

asendatakse

| „c) | lõike 4 punkti b kohaselt esitatud kaalutlused, mis puudutavad kliinilises uuringus osaleja ohutust ning andmete usaldusväärsust ja kindlust.“ |
| --- | --- |

„c)

lõike 4 punkti b kohaselt esitatud kaalutlused, mis puudutavad kliinilises uuringus osaleja ohutust ning andmete usaldusväärsust ja kindlust.“

järgmisega:

järgmisega:

| „c) | lõike 4 punkti d kohaselt esitatud kaalutlused, mis puudutavad kliinilises uuringus osaleja ohutust ning andmete usaldusväärsust ja kindlust.“ |
| --- | --- |

„c)

lõike 4 punkti d kohaselt esitatud kaalutlused, mis puudutavad kliinilises uuringus osaleja ohutust ning andmete usaldusväärsust ja kindlust.“

Leheküljel 72 artikli 84 esimeses lauses

asendatakse

asendatakse

„... III lisa punktis 1.1.“

järgmisega:

järgmisega:

„... III lisa punktis 1.“

Leheküljel 74 artikli 88 lõike 1 esimeses lõigus

asendatakse

asendatakse

„... I lisa punktides 1 ja 5 osutatud kasu ja ....“

järgmisega:

järgmisega:

„... I lisa punktides 1 ja 8 osutatud kasu ja ....“.

Leheküljel 89 artikli 120 lõike 3 esimeses lõigus

asendatakse

asendatakse

„3.   Erandina käesoleva määruse artiklist 5 võib direktiivide 90/385/EMÜ või 93/42/EMÜ kohaselt väljastatud ja lõike 2 kohaselt kehtiva sertifikaadiga seadet turule lasta või kasutusse võtta vaid tingimusel, et see on käesoleva määruse kohaldamise algkuupäeval endiselt ...“

järgmisega:

järgmisega:

„3.   Erandina käesoleva määruse artiklist 5 võib seadet, mis on direktiivi 93/42/EMÜ kohaselt I klassi seade, mille vastavusdeklaratsioon on koostatud enne 26. maid 2020 ning mille käesoleva määruse kohaseks vastavushindamismenetluseks on nõutav teavitatud asutuse osalemine, või seadet, millel on direktiivi 90/385/EMÜ või 93/42/EMÜ kohaselt väljastatud ja käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kehtiv sertifikaat, turule lasta või kasutusse võtta kuni 26. maini 2024, tingimusel et see on alates 26. maist 2020 endiselt ...“.

Leheküljel 89 artikli 120 lõikes 4

asendatakse

asendatakse

„..., mis on turule lastud alates 26. maist 2020 käesoleva artikli lõikes 2 osutatud sertifikaadi alusel, võib jätkuvalt turul kättesaadavaks teha või kasutusele võtta kuni 27. maini 2025.“

järgmisega:

järgmisega:

„..., mis on turule lastud alates 26. maist 2020 vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, võib jätkuvalt turul kättesaadavaks teha või kasutusele võtta kuni 26. maini 2025.“

Leheküljel 90 artikli 120 lõikes 8

asendatakse

asendatakse

„8.   Erandina direktiivi 90/385/EMÜ artiklist 10a ja artikli 10b lõike 1 punktist a ning direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14 lõigetest 1 ja 2 ja artikli 14a lõike 1 punktidest a ja b loetakse tootjad, volitatud esindajad, importijad ja teavitatud asutused, kes ajavahemikul alates artikli 123 lõike 3 punktis d osutatud kuupäevast hilisemast kuni 18 kuu möödumiseni vastavad käesoleva määruse artikli 29 lõike 4, ja artikli 56 lõike 5 nõuetele, vastavaks õigus- ja haldusnormidele, mille liikmesriigid on vastu võtnud kooskõlas vastavalt kas direktiivi 90/385/EMÜ artikliga 10a või direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14 lõigetega 1 ja 2 ning vastavalt kas direktiivi 90/385/EMÜ artikli 10b lõike 1 punktiga a või direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14a lõike 1 punktidega a ja b, nagu on sätestatud otsuses 2010/227/EL.“

järgmisega:

järgmisega:

„8.   Erandina direktiivi 90/385/EMÜ artiklist 10a, artikli 10b lõike 1 punktist a ja artikli 11 lõikest 5 ning direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14 lõigetest 1 ja 2, artikli 14a lõike 1 punktidest a ja b ning artikli 16 lõikest 5 loetakse tootjad, volitatud esindajad, importijad ja teavitatud asutused, kes ajavahemikul alates artikli 123 lõike 3 punktis d osutatud kuupäevast hilisemast kuni 18 kuu möödumiseni vastavad käesoleva määruse artikli 29 lõikele 4, artikli 31 lõikele 1 ja artikli 56 lõikele 5, vastavaks õigus- ja haldusnormidele, mille liikmesriigid on vastu võtnud kooskõlas vastavalt kas direktiivi 90/385/EMÜ artikliga 10a või direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14 lõigetega 1 ja 2 ning vastavalt kas direktiivi 90/385/EMÜ artikli 10b lõike 1 punktiga a või direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14a lõike 1 punktidega a ja b ning vastavalt kas direktiivi 90/385/EMÜ artikli 11 lõikega 5 või direktiivi 93/42/EMÜ artikli 16 lõikega 5, nagu on sätestatud otsuses 2010/227/EL.“

Leheküljel 90 artikli 122 esimese lõigu teises taandes

asendatakse

asendatakse

| „— | direktiivi 90/385/EMÜ artikkel 10a ja artikli 10b lõike 1 punkt a ning ...;“ |
| --- | --- |

„—

direktiivi 90/385/EMÜ artikkel 10a ja artikli 10b lõike 1 punkt a ning ...;“

järgmisega:

järgmisega:

| „— | direktiivi 90/385/EMÜ artikkel 10a, artikli 10b lõike 1 punkt a ja artikli 11 lõige 5 ning ...;“. |
| --- | --- |

„—

direktiivi 90/385/EMÜ artikkel 10a, artikli 10b lõike 1 punkt a ja artikli 11 lõige 5 ning ...;“.

Leheküljel 91 artikli 122 esimese lõigu neljandas taandes

asendatakse

asendatakse

| „— | direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14 lõiked 1 ja 2 ning artikli 14a lõike 1 punktid a ja b ning ...“ |
| --- | --- |

„—

direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14 lõiked 1 ja 2 ning artikli 14a lõike 1 punktid a ja b ning ...“

järgmisega:

järgmisega:

| „— | direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14 lõiked 1 ja 2, artikli 14a lõike 1 punktid a ja b ning artikli 16 lõige 5 ning ....“. |
| --- | --- |

„—

direktiivi 93/42/EMÜ artikli 14 lõiked 1 ja 2, artikli 14a lõike 1 punktid a ja b ning artikli 16 lõige 5 ning ....“.

Leheküljel 104 I lisa punkti 23.2 alapunktis h

asendatakse

asendatakse

| „h) | UDI kandja, millele on osutatud artikli 27 lõikes 4 ja VII lisa C osas;“ |
| --- | --- |

„h)

UDI kandja, millele on osutatud artikli 27 lõikes 4 ja VII lisa C osas;“

järgmisega:

järgmisega:

| „h) | UDI kandja, millele on osutatud artikli 27 lõikes 4 ja VI lisa C osas;“. |
| --- | --- |

„h)

UDI kandja, millele on osutatud artikli 27 lõikes 4 ja VI lisa C osas;“.

Leheküljel 112 III lisa punktis 1.1

asendatakse

asendatakse

| „1.1. | Artikli 84 kohaselt koostatud turustamisjärgse järelevalve kava.“ |
| --- | --- |

„1.1.

Artikli 84 kohaselt koostatud turustamisjärgse järelevalve kava.“

järgmisega:

järgmisega:

| „1. | Artikli 84 kohaselt koostatud turustamisjärgse järelevalve kava.“ |
| --- | --- |

„1.

Artikli 84 kohaselt koostatud turustamisjärgse järelevalve kava.“

Leheküljel 112 III lisa punkti 1.1 alapunkti b viiendas loetelupunktis

asendatakse

asendatakse

| „— | meetodid ja kord selliste sündmuste käsitlemiseks, mille kohta tuleb esitada suundumust käsitlev teade, ...;“ |
| --- | --- |

„—

meetodid ja kord selliste sündmuste käsitlemiseks, mille kohta tuleb esitada suundumust käsitlev teade, ...;“

järgmisega:

järgmisega:

| „— | meetodid ja kord selliste juhtumite käsitlemiseks, mille kohta tuleb esitada suundumust käsitlev teade, ...;“. |
| --- | --- |

„—

meetodid ja kord selliste juhtumite käsitlemiseks, mille kohta tuleb esitada suundumust käsitlev teade, ...;“.

Leheküljel 112 III lisa punktis 1.2

asendatakse

asendatakse

| „1.2. | Artiklis 86 osutatud perioodiline ohutusaruanne ja ....“ |
| --- | --- |

„1.2.

Artiklis 86 osutatud perioodiline ohutusaruanne ja ....“

järgmisega:

järgmisega:

| „2. | Artiklis 86 osutatud perioodiline ohutusaruanne ja ...“. |
| --- | --- |

„2.

Artiklis 86 osutatud perioodiline ohutusaruanne ja ...“.

---

| 27.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 334/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 334/167

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määruse (EL) 2017/746 (in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 117, 5. mai 2017

  )

Leheküljel 242 artikli 83 lõike 1 esimeses lõigus

asendatakse

asendatakse

„... I lisa punktides 1 ja 5 osutatud kasu ja ....“

järgmisega:

järgmisega:

„... I lisa punktides 1 ja 8 osutatud kasu ja ....“.

Leheküljel 256 artikli 110 lõikes 8

asendatakse

asendatakse

„8.   Erandina direktiivi 98/79/EÜ artiklist 10 ja artikli 12 lõike 1 punktidest a ja b loetakse tootjad, volitatud esindajad, importijad ja teavitatud asutused, kes ajavahemikul alates artikli 113 lõike 3 punktis f osutatud kuupäevast hilisemast kuni 18 kuu möödumiseni vastavad käesoleva määruse artikli 27 lõike 3, artikli 28 lõike 1 ning artikli 51 lõike 5 nõuetele, vastavaks õigus- ja haldusnormidele, mille liikmesriigid on vastu võtnud kooskõlas direktiivi 98/79/EÜ artikliga 10 ja artikli 12 lõike 1 punktidega a ja b, nagu on sätestatud otsuses 2010/227/EL.“

järgmisega:

järgmisega:

„8.   Erandina direktiivi 98/79/EÜ artiklist 10, artikli 12 lõike 1 punktidest a ja b ning artikli 15 lõikest 5 loetakse tootjad, volitatud esindajad, importijad ja teavitatud asutused, kes ajavahemikul alates artikli 113 lõike 3 punktis f osutatud kuupäevast hilisemast kuni 18 kuu möödumiseni vastavad käesoleva määruse artikli 26 lõike 3, artikli 28 lõike 1 ning artikli 51 lõike 5 nõuetele, vastavaks õigus- ja haldusnormidele, mille liikmesriigid on vastu võtnud kooskõlas direktiivi 98/79/EÜ artikliga 10, artikli 12 lõike 1 punktidega a ja b ning artikli 15 lõikega 5, nagu on täpsustatud otsuses 2010/227/EL.“

Leheküljel 257 artikli 112 esimese lõigu punktis b

asendatakse

asendatakse

| „b) | direktiivi 98/79/EÜ artikkel 10 ning artikli 12 lõike 1 punktid a ja b ning ...“ |
| --- | --- |

„b)

direktiivi 98/79/EÜ artikkel 10 ning artikli 12 lõike 1 punktid a ja b ning ...“

järgmisega:

järgmisega:

| „b) | direktiivi 98/79/EÜ artikkel 10, artikli 12 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 15 lõige 5 ning ...“. |
| --- | --- |

„b)

direktiivi 98/79/EÜ artikkel 10, artikli 12 lõike 1 punktid a ja b ning artikli 15 lõige 5 ning ...“.

Leheküljel 257 artikli 113 lõike 3 punktis a

asendatakse

asendatakse

| „a) | kohaldatakse artikli 27 lõiget 3 ja artikli 51 lõiget 5 alates 27. novembrist 2023;“ |
| --- | --- |

„a)

kohaldatakse artikli 27 lõiget 3 ja artikli 51 lõiget 5 alates 27. novembrist 2023;“

järgmisega:

järgmisega:

| „a) | kohaldatakse artikli 26 lõiget 3 ja artikli 51 lõiget 5 alates 18 kuu möödumisest pärast punktis f osutatud kuupäevadest hilisemast kuupäevast;“. |
| --- | --- |

„a)

kohaldatakse artikli 26 lõiget 3 ja artikli 51 lõiget 5 alates 18 kuu möödumisest pärast punktis f osutatud kuupäevadest hilisemast kuupäevast;“.

Leheküljel 277 III lisa punkti 1 alapunkti b viiendas loetelupunktis

asendatakse

asendatakse

| „— | meetodid ja kord selliste sündmuste käsitlemiseks, mille kohta tuleb esitada suundumust käsitlev teade, ...;“ |
| --- | --- |

„—

meetodid ja kord selliste sündmuste käsitlemiseks, mille kohta tuleb esitada suundumust käsitlev teade, ...;“

järgmisega:

järgmisega:

| „— | meetodid ja kord selliste juhtumite käsitlemiseks, mille kohta tuleb esitada suundumust käsitlev teade, ...;“. |
| --- | --- |

„—

meetodid ja kord selliste juhtumite käsitlemiseks, mille kohta tuleb esitada suundumust käsitlev teade, ...;“.

Leheküljel 304 VIII lisa punkti 2.2 sissejuhatavas osas

asendatakse

asendatakse

„Seadmed, mis on ette nähtud veregrupi määramiseks või kudede tüpiseerimiseks, et tagada ülekandeks või transplanteerimiseks või rakkude manustamiseks ette nähtud vere, verekomponentide, rakkude, kudede või organite immunoloogiline ühilduvus,...:“

järgmisega:

järgmisega:

„Seadmed, mis on ette nähtud veregrupi määramiseks või ema ja loote veregrupi konflikti kindlaks tegemiseks või kudede tüpiseerimiseks, et tagada ülekandeks või transplanteerimiseks või rakkude manustamiseks ette nähtud vere, verekomponentide, rakkude, kudede või organite immunoloogiline ühilduvus, ...:“.

---

| 27.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 334/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 334/168

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määruse (EL) 2019/788 (Euroopa kodanikualgatuse kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 130, 17. mai 2019

  )

| 1. | Sisukorra lehel asuvas pealkirjas |
| --- | --- |

1.

Sisukorra lehel asuvas pealkirjas

asendatakse

asendatakse

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/788, 17. aprill 2019, Euroopa kodanikualgatuse kohta (1)“

järgmisega:

järgmisega:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/788, 17. aprill 2019, Euroopa kodanikualgatuse kohta“.

| 2. | Leheküljel 55 pealkirjas |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 55 pealkirjas

asendatakse

asendatakse

„EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/788, 17. aprill 2019, Euroopa kodanikualgatuse kohta (EMPs kohaldatav tekst)“

järgmisega:

järgmisega:

„EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/788, 17. aprill 2019, Euroopa kodanikualgatuse kohta“.

| 3. | Leheküljel 62 artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 62 artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus

asendatakse

asendatakse

„Ilma et see piiraks lõigete 5 ja 6 kohaldamist, teeb komisjon registreerimistaotluse kohta otsuse kahe kuu jooksul alates selle esitamisest.“

järgmisega:

järgmisega:

„Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, teeb komisjon registreerimistaotluse kohta otsuse kahe kuu jooksul alates selle esitamisest.“

| 4. | Leheküljel 63 artikli 6 lõike 3 kolmandas lõigus |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 63 artikli 6 lõike 3 kolmandas lõigus

asendatakse

asendatakse

„Ilma et see piiraks lõigete 4 ja 5 kohaldamist, keeldub komisjon algatust registreerimast, kui üks või mitu käesoleva lõike esimese lõigu punktides a–e sätestatud nõuet ei ole täidetud.“

järgmisega:

järgmisega:

„Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, keeldub komisjon algatust registreerimast, kui üks või mitu käesoleva lõike esimese lõigu punktides a–e sätestatud nõuet ei ole täidetud.“

---