# Az Európai Unió L 259/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 259 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. október 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 259

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. október 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. május 29.) a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet román nyelvű változatának helyesbítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1690 végrehajtási rendelete (2019. október 9.) az alfa-cipermetrin hatóanyagnak mint helyettesítésre jelölt anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1691 rendelete (2019. október 9.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1692 végrehajtási rendelete (2019. október 9.) az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes regisztrálási és adatmegosztási rendelkezéseinek a bevezetett anyagokra vonatkozó végleges regisztrációs határidő lejárta utáni alkalmazásáról (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1693 végrehajtási rendelete (2019. október 9.) a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 15 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1694 határozata (2019. október 4.) a Régiók Bizottságának Magyarország által javasolt egy póttagja kinevezéséről | 58 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1695 határozata (2019. október 4.) a Régiók Bizottságának a Holland Királyság által javasolt négy tagja és öt póttagja kinevezéséről | 59 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1696 határozata (2019. október 4.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja és öt póttagja kinevezéséről | 61 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1697 végrehajtási határozata (2019. október 7.) a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról | 63 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1698 Végrehajtási Határozata (2019. október 9.) az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása érdekében a termékek területén kidolgozott európai szabványokról (
  1
  ) | 65 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/1689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. május 29.) a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet román nyelvű változatának helyesbítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2019/1690 végrehajtási rendelete (2019. október 9.) az alfa-cipermetrin hatóanyagnak mint helyettesítésre jelölt anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

2

*

A Bizottság (EU) 2019/1691 rendelete (2019. október 9.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság (EU) 2019/1692 végrehajtási rendelete (2019. október 9.) az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes regisztrálási és adatmegosztási rendelkezéseinek a bevezetett anyagokra vonatkozó végleges regisztrációs határidő lejárta utáni alkalmazásáról (
  1
  )

1

12

*

A Bizottság (EU) 2019/1693 végrehajtási rendelete (2019. október 9.) a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

15

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2019/1694 határozata (2019. október 4.) a Régiók Bizottságának Magyarország által javasolt egy póttagja kinevezéséről

58

*

A Tanács (EU) 2019/1695 határozata (2019. október 4.) a Régiók Bizottságának a Holland Királyság által javasolt négy tagja és öt póttagja kinevezéséről

59

*

A Tanács (EU) 2019/1696 határozata (2019. október 4.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja és öt póttagja kinevezéséről

61

*

A Tanács (EU) 2019/1697 végrehajtási határozata (2019. október 7.) a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról

63

*

A Bizottság (EU) 2019/1698 Végrehajtási Határozata (2019. október 9.) az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása érdekében a termékek területén kidolgozott európai szabványokról (
  1
  )

1

65

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az Efta Felügyeleti Hatóság 42/19/COL felhatalmazáson alapuló határozata (2019. június 17.) a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről [2019/...] | 75 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az Efta Felügyeleti Hatóság 42/19/COL felhatalmazáson alapuló határozata (2019. június 17.) a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről [2019/...]

75

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Oroszországból, a Trinidad és Tobagóból, valamint az Amerikai Egyesült Államokból származó karbamid–ammónium-nitrát keverékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2019. október 8-i (EU) 2019/1688 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 258., 2019.10.9. ) | 86 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Oroszországból, a Trinidad és Tobagóból, valamint az Amerikai Egyesült Államokból származó karbamid–ammónium-nitrát keverékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2019. október 8-i (EU) 2019/1688 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 258., 2019.10.9. )

( HL L 258., 2019.10.9. )

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1689 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. május 29.)

a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet román nyelvű változatának helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 23-i 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkének (5) bekezdésére és 7. cikkének (15) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) román nyelvi változata hibát tartalmaz a 42. cikkben, az aktus hatálybalépése tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) román nyelvi változata hibát tartalmaz a 42. cikkben, az aktus hatálybalépése tekintetében.

| (2) | Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti, |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(a magyar változatot nem érinti)

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 257., 2014.8.28., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. május 25.) a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 230., 2018.9.13., 1. o.)

2

---

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1690 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. október 9.)

az alfa-cipermetrin hatóanyagnak mint helyettesítésre jelölt anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 24. cikke (1) bekezdésével,

mivel:

| (1) | A 2004/58/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe az alfa-cipermetrin hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/58/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe az alfa-cipermetrin hatóanyagot.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében foglalt felsorolásban is szerepelnek. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében foglalt felsorolásban is szerepelnek.

| (3) | Az alfa-cipermetrin hatóanyag jóváhagyása az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően 2020. július 31-én lejár. |
| --- | --- |

(3)

Az alfa-cipermetrin hatóanyag jóváhagyása az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően 2020. július 31-én lejár.

| (4) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be az alfa-cipermetrin hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására. |
| --- | --- |

(4)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be az alfa-cipermetrin hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására.

| (5) | A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (6) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentés tervezetét, amelyet 2017. május 7-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentés tervezetét, amelyet 2017. május 7-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (7) | A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentés tervezetét megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentés tervezetét megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt.

| (8) | A Hatóság 2018. augusztus 7-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos állásfoglalását (6), hogy az alfa-cipermetrin várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2019. január 25-én ismertette az alfa-cipermetrinre vonatkozó hosszabbítási jelentést a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság 2018. augusztus 7-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos állásfoglalását (6), hogy az alfa-cipermetrin várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2019. január 25-én ismertette az alfa-cipermetrinre vonatkozó hosszabbítási jelentést a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával.

| (9) | A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a hosszabbítási jelentés tervezetével kapcsolatban észrevételeket tegyen. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a hosszabbítási jelentés tervezetével kapcsolatban észrevételeket tegyen.

| (10) | Az (EU) 2018/605 bizottsági rendelet (7) által bevezetett, az endokrin károsító tulajdonságok azonosítására szolgáló új kritériumokat illetően a Hatóság állásfoglalása szerint nagyon valószínűtlen, hogy az alfa-cipermetrin ösztrogén hatásmechanizmusú, valamint a szteroidhormon- vagy pajzsmirigyhormon-termelést befolyásoló endokrin károsító anyag lenne. Ezenkívül a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján valószínűtlen, hogy az alfa-cipermetrin androgén hatásmechanizmusú endokrin károsító anyag lenne. A Bizottság szerint ezért az alfa-cipermetrin nem tekinthető endokrin károsító tulajdonságú anyagnak. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2018/605 bizottsági rendelet (7) által bevezetett, az endokrin károsító tulajdonságok azonosítására szolgáló új kritériumokat illetően a Hatóság állásfoglalása szerint nagyon valószínűtlen, hogy az alfa-cipermetrin ösztrogén hatásmechanizmusú, valamint a szteroidhormon- vagy pajzsmirigyhormon-termelést befolyásoló endokrin károsító anyag lenne. Ezenkívül a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján valószínűtlen, hogy az alfa-cipermetrin androgén hatásmechanizmusú endokrin károsító anyag lenne. A Bizottság szerint ezért az alfa-cipermetrin nem tekinthető endokrin károsító tulajdonságú anyagnak.

| (11) | Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

(11)

Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek.

| (12) | Az alfa-cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív felhasználáson alapul, amelyek azonban nem korlátozzák azon felhasználásokat, amelyek tekintetében az alfa-cipermetrint tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a kizárólag rovarölő szerként való felhasználásra történő korlátozást. |
| --- | --- |

(12)

Az alfa-cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív felhasználáson alapul, amelyek azonban nem korlátozzák azon felhasználásokat, amelyek tekintetében az alfa-cipermetrint tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a kizárólag rovarölő szerként való felhasználásra történő korlátozást.

| (13) | A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az alfa-cipermetrin az 1107/2009/EK rendelet 24. cikke értelmében helyettesítésre jelölt anyag. Az anyag bizonyos toxikológiai referenciaértékei jóval alacsonyabbak, mint a hatóanyagok csoportjain belüli jóváhagyott hatóanyagok többségének megfelelő értékei. Az alfa-cipermetrin tehát teljesíti az 1107/2009/EK rendelet II. melléklete 4. pontjának első franciabekezdésében foglalt feltételeket. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az alfa-cipermetrin az 1107/2009/EK rendelet 24. cikke értelmében helyettesítésre jelölt anyag. Az anyag bizonyos toxikológiai referenciaértékei jóval alacsonyabbak, mint a hatóanyagok csoportjain belüli jóváhagyott hatóanyagok többségének megfelelő értékei. Az alfa-cipermetrin tehát teljesíti az 1107/2009/EK rendelet II. melléklete 4. pontjának első franciabekezdésében foglalt feltételeket.

| (14) | Helyénvaló tehát meghosszabbítani az alfa-cipermetrinnek mint az 1107/2009/EK rendelet 24. cikke szerinti helyettesítésre jelölt anyagnak a jóváhagyását. |
| --- | --- |

(14)

Helyénvaló tehát meghosszabbítani az alfa-cipermetrinnek mint az 1107/2009/EK rendelet 24. cikke szerinti helyettesítésre jelölt anyagnak a jóváhagyását.

| (15) | Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretekre való figyelemmel azonban bizonyos feltételeket elő kell írni. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni. |
| --- | --- |

(15)

Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretekre való figyelemmel azonban bizonyos feltételeket elő kell írni. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni.

| (16) | A Hatóság állásfoglalásában összefoglalt, rendelkezésre álló tudományos információk alapján a Bizottság úgy véli, hogy az alfa-cipermetrin nem rendelkezik endokrin károsító tulajdonságokkal. Ugyanakkor az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 2.2. b) pontjával összhangban az említett állásfoglalás megbízhatóságának növelése érdekében a kérelmezőnek az androgén hatásmechanizmus vonatkozásában rendelkezésre kell bocsátania az (EU) 2018/605 bizottsági rendelettel módosított 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.5. és 3.8.2. pontjában meghatározott jóváhagyási kritériumok frissített értékelését, összhangban az endokrin károsító anyagok azonosítására szolgáló útmutatóval (8). |
| --- | --- |

(16)

A Hatóság állásfoglalásában összefoglalt, rendelkezésre álló tudományos információk alapján a Bizottság úgy véli, hogy az alfa-cipermetrin nem rendelkezik endokrin károsító tulajdonságokkal. Ugyanakkor az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 2.2. b) pontjával összhangban az említett állásfoglalás megbízhatóságának növelése érdekében a kérelmezőnek az androgén hatásmechanizmus vonatkozásában rendelkezésre kell bocsátania az (EU) 2018/605 bizottsági rendelettel módosított 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 3.6.5. és 3.8.2. pontjában meghatározott jóváhagyási kritériumok frissített értékelését, összhangban az endokrin károsító anyagok azonosítására szolgáló útmutatóval (8).

| (17) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(17)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (18) | Az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendelet (9) 2020. július 31-ig meghosszabbította az alfa-cipermetrin jóváhagyásának érvényességét annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárás az anyag jóváhagyásának lejártát megelőzően befejeződhessen. Ugyanakkor mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően hozták meg, indokolt előírni, hogy ez a rendelet az említett időpontot megelőző dátumtól legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2019/707 bizottsági végrehajtási rendelet (9) 2020. július 31-ig meghosszabbította az alfa-cipermetrin jóváhagyásának érvényességét annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárás az anyag jóváhagyásának lejártát megelőzően befejeződhessen. Ugyanakkor mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően hozták meg, indokolt előírni, hogy ez a rendelet az említett időpontot megelőző dátumtól legyen alkalmazandó.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hatóanyag mint helyettesítésre jelölt anyag jóváhagyásának meghosszabbítása

Az alfa-cipermetrin mint helyettesítésre jelölt anyag jóváhagyása az I. mellékletben foglaltaknak megfelelően meghosszabbításra kerül.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2019. november 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2004/58/EK irányelve (2004. április 23.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az alfa-cipermetrin, benalaxil, bromoxinil, desmedifam, ioxinil és fenmedifam hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 120., 2004.4.24., 26. o.).

2

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

5

(6)  EFSA Journal 2018;16(8):5403.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2018/605 rendelete (2018. április 19.) az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról (HL L 101., 2018.4.20., 33. o.).

7

(8)  Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009 (Útmutató az endokrin károsító anyagok azonosításához az 528/2012/EU és az 1107/2009/EK rendelet összefüggésében). https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5311.

8

(9)  A Bizottság (EU) 2019/707 végrehajtási rendelete (2019. május 7.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, a beflubutamid, a benalaxil, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a brómxinil, a kaptán, a ciazofamid, a dezmedifam, a dimetoát, a dimetomorf, a diuron, az etefon, az etoxazol, a famoxadon, a fenamifosz, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a folpet, a foramszulfuron, a formetanát, a metalaxil-m, a metiokarb, a metribuzin, a milbemektin, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifam, a foszmet, a pirimifosz-metil, a propamokarb, a protiokonazol, az s-metolaklór és a tebukonazol hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 120., 2019.5.8., 16. o.).

9

Paecilomyces lilacinus

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság  (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alfa-cipermetrin
  CAS-szám: 67375-30-8
  CIPAC-szám: 454 | Racém elegy az alábbi tartalommal:
  (R)-α-ciano-3-fenoxi-benzil (1S,3S)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát és (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil (1R,3R)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát
  vagy
  (R)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1S)-cisz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát
  és (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1R)-cisz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát | ≥ 980 g/kg
  A hexán formájában jelen lévő gyártási szennyeződés toxikológiai szempontból aggályos, ezért a koncentrációja a műszaki minőségű anyagban nem lehet nagyobb, mint 1 g/kg. | 2019. november 1. | 2026. október 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az alfa-cipermetrinről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználási feltételek előírják a megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát, |

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság  (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Alfa-cipermetrin

CAS-szám: 67375-30-8

CIPAC-szám: 454

Racém elegy az alábbi tartalommal:

(R)-α-ciano-3-fenoxi-benzil (1S,3S)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát és (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil (1R,3R)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

vagy

(R)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1S)-cisz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

és (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1R)-cisz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

≥ 980 g/kg

A hexán formájában jelen lévő gyártási szennyeződés toxikológiai szempontból aggályos, ezért a koncentrációja a műszaki minőségű anyagban nem lehet nagyobb, mint 1 g/kg.

2019. november 1.

2026. október 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az alfa-cipermetrinről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználási feltételek előírják a megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát,

| — | a fogyasztóikockázat-értékelés, |
| --- | --- |

—

a fogyasztóikockázat-értékelés,

| — | a vízi élőlények, a méhek és a nem célzott ízeltlábúak védelme. |
| --- | --- |

—

a vízi élőlények, a méhek és a nem célzott ízeltlábúak védelme.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

A kérelmezőnek megerősítő információkat kell benyújtania a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Hatósághoz a következők tekintetében:

| 1. | a 3-fenoxi-benzil összetevőt tartalmazó metabolitok toxikológiai profilja; |
| --- | --- |

1.

a 3-fenoxi-benzil összetevőt tartalmazó metabolitok toxikológiai profilja;

| 2. | az egyes cipermetrin-izomerek lehetséges relatív toxicitása, különös tekintettel az enantiomerre (1S cisz αR); |
| --- | --- |

2.

az egyes cipermetrin-izomerek lehetséges relatív toxicitása, különös tekintettel az enantiomerre (1S cisz αR);

| 3. | a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, amikor a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvízként való felhasználás céljából kitermelik; |
| --- | --- |

3.

a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, amikor a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvízként való felhasználás céljából kitermelik;

| 4. | az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az (EU) 2018/605 rendelettel módosított 3.6.5. és 3.8.2. pontja. |
| --- | --- |

4.

az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az (EU) 2018/605 rendelettel módosított 3.6.5. és 3.8.2. pontja.

A kérelmező az 1. pontban említett információkat 2020. október 30-ig, a 2. pontban említett információkat az izomerkeverékek értékelésére vonatkozó, iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció Bizottság általi közzétételét követő két éven belül, a 3. pontban említett információkat pedig a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékeléséről szóló, iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció Bizottság általi közzétételét követő két éven belül köteles benyújtani.

Az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az (EU) 2018/605 rendelettel módosított 3.6.5. és 3.8.2. pontját illetően 2021. október 30-ig be kell nyújtani a már benyújtott információk frissített értékelését, valamint adott esetben az endokrin rendszerre kifejtett androgén hatás hiányát igazoló további információkat.

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a meghosszabbítási jelentésben található.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

(1)

1. Az A. részben az alfa-cipermetrinre vonatkozó 83. bejegyzést el kell hagyni.

(2)

2. Az E. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Bejegyzés száma | Közhasználatú név, Azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság  (*1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12 | Alfa-cipermetrin
  CAS-szám: 67375-30-8
  CIPAC-szám: 454 | Racém elegy az alábbi tartalommal:
  (R)-α-ciano-3-fenoxi-benzil (1S,3S)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát és (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil (1R,3R)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát
  vagy
  (R)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1S)-cisz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát
  és (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1R)-cisz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát | ≥ 980 g/kg
  A hexán formájában jelen lévő gyártási szennyeződés toxikológiai szempontból aggályos, ezért a koncentrációja a műszaki minőségű anyagban nem lehet nagyobb, mint 1 g/kg. | 2019. november 1. | 2026. október 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az alfa-cipermetrinről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználási feltételek előírják a megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát, |

Bejegyzés száma

Közhasználatú név, Azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság  (*1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„12

Alfa-cipermetrin

CAS-szám: 67375-30-8

CIPAC-szám: 454

Racém elegy az alábbi tartalommal:

(R)-α-ciano-3-fenoxi-benzil (1S,3S)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát és (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil (1R,3R)-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

vagy

(R)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1S)-cisz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

és (S)-α-ciano-3-fenoxi-benzil-(1R)-cisz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

≥ 980 g/kg

A hexán formájában jelen lévő gyártási szennyeződés toxikológiai szempontból aggályos, ezért a koncentrációja a műszaki minőségű anyagban nem lehet nagyobb, mint 1 g/kg.

2019. november 1.

2026. október 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az alfa-cipermetrinről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a szert kezelők védelme, gondoskodva arról, hogy a felhasználási feltételek előírják a megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát,

| — | a fogyasztóikockázat-értékelés, |
| --- | --- |

—

a fogyasztóikockázat-értékelés,

| — | a vízi élőlények, a méhek és a nem célzott ízeltlábúak védelme. |
| --- | --- |

—

a vízi élőlények, a méhek és a nem célzott ízeltlábúak védelme.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

A kérelmezőnek megerősítő információkat kell benyújtania a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Hatósághoz a következők tekintetében:

| 1. | a 3-fenoxi-benzil összetevőt tartalmazó metabolitok toxikológiai profilja; |
| --- | --- |

1.

a 3-fenoxi-benzil összetevőt tartalmazó metabolitok toxikológiai profilja;

| 2. | az egyes cipermetrin-izomerek lehetséges relatív toxicitása, különös tekintettel az enantiomerre (1S cisz αR); |
| --- | --- |

2.

az egyes cipermetrin-izomerek lehetséges relatív toxicitása, különös tekintettel az enantiomerre (1S cisz αR);

| 3. | a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, amikor a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvízként való felhasználás céljából kitermelik; |
| --- | --- |

3.

a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, amikor a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvízként való felhasználás céljából kitermelik;

| 4. | az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az (EU) 2018/605 rendelettel módosított 3.6.5. és 3.8.2. pontja. |
| --- | --- |

4.

az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az (EU) 2018/605 rendelettel módosított 3.6.5. és 3.8.2. pontja.

A kérelmező az 1. pontban említett információkat 2020. október 30-ig, a 2. pontban említett információkat az izomerkeverékek értékelésére vonatkozó, iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció Bizottság általi közzétételét követő két éven belül, a 3. pontban említett információkat pedig a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékeléséről szóló, iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció Bizottság általi közzétételét követő két éven belül köteles benyújtani.

Az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az (EU) 2018/605 rendelettel módosított 3.6.5. és 3.8.2. pontját illetően 2021. október 30-ig be kell nyújtani a már benyújtott információk frissített értékelését, valamint adott esetben az endokrin rendszerre kifejtett androgén hatás hiányát igazoló további információkat.”

---

(*1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a hosszabbítási jelentésben találhatók.

*1

---

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1691 RENDELETE

(2019. október 9.)

a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 131. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1907/2006/EK rendelet V. melléklete tartalmazza azon anyagok jegyzékét, amelyek az említett rendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében mentesülnek a regisztrálási kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1907/2006/EK rendelet V. melléklete tartalmazza azon anyagok jegyzékét, amelyek az említett rendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében mentesülnek a regisztrálási kötelezettség alól.

| (2) | A fermentációs maradék félszilárd vagy folyékony anyag, amelyet egy biológiai kezelési folyamat során megtisztítottak és stabilizáltak, és e folyamat utolsó lépése az anaerob rothasztási folyamat; az említett kezelési folyamat során kizárólag nem veszélyes, a keletkezés helyén elkülönített, biológiailag lebomló anyagok, például élelmiszer-hulladékok, trágya és energianövények használhatók fel. A fermentációs maradékéval azonos folyamatból vagy más anaerob rothasztási folyamatokból származó biogáz, valamint a hasonló, biológiailag lebomló anyagok aerob bomlásából származó komposzt már felvételre került az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletébe. Ezért a hulladéknak nem minősülő vagy már nem minősülő fermentációs maradéknak is szerepelnie kell az említett mellékletben, mivel nem helyénvaló és szükségtelen a szóban forgó anyag regisztrálásának előírása, és mivel az 1907/2006/EK rendelet II., V. és VI. címe alóli mentesítése nem sérti az említett rendelet célkitűzéseinek megvalósítását. |
| --- | --- |

(2)

A fermentációs maradék félszilárd vagy folyékony anyag, amelyet egy biológiai kezelési folyamat során megtisztítottak és stabilizáltak, és e folyamat utolsó lépése az anaerob rothasztási folyamat; az említett kezelési folyamat során kizárólag nem veszélyes, a keletkezés helyén elkülönített, biológiailag lebomló anyagok, például élelmiszer-hulladékok, trágya és energianövények használhatók fel. A fermentációs maradékéval azonos folyamatból vagy más anaerob rothasztási folyamatokból származó biogáz, valamint a hasonló, biológiailag lebomló anyagok aerob bomlásából származó komposzt már felvételre került az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletébe. Ezért a hulladéknak nem minősülő vagy már nem minősülő fermentációs maradéknak is szerepelnie kell az említett mellékletben, mivel nem helyénvaló és szükségtelen a szóban forgó anyag regisztrálásának előírása, és mivel az 1907/2006/EK rendelet II., V. és VI. címe alóli mentesítése nem sérti az említett rendelet célkitűzéseinek megvalósítását.

| (3) | A fermentációs maradék esetében eddig nem nyújtottak be regisztrációs kérelmet. A fermentációs maradéknak az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletébe történő felvételének egyértelművé kell tennie, hogy a fermentációs maradék mentesül a regisztrálási kötelezettség alól, hasonló okokból, mint amelyek a komposzt és a biogáz már meglévő mentességét indokolják, és ezáltal felszámolhatók lesznek a fermentációs maradék előállítói és felhasználói, valamint a végrehajtó hatóságok által tapasztalt bizonytalanságok. |
| --- | --- |

(3)

A fermentációs maradék esetében eddig nem nyújtottak be regisztrációs kérelmet. A fermentációs maradéknak az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletébe történő felvételének egyértelművé kell tennie, hogy a fermentációs maradék mentesül a regisztrálási kötelezettség alól, hasonló okokból, mint amelyek a komposzt és a biogáz már meglévő mentességét indokolják, és ezáltal felszámolhatók lesznek a fermentációs maradék előállítói és felhasználói, valamint a végrehajtó hatóságok által tapasztalt bizonytalanságok.

| (4) | Az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1907/2006/EK rendelet V. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1907/2006/EK rendelet V. mellékletében a 12. pont helyébe a következő szöveg lép:

| „12. | Komposzt, biogáz és fermentációs maradék.” |
| --- | --- |

„12.

---

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1692 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. október 9.)

az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes regisztrálási és adatmegosztási rendelkezéseinek a bevezetett anyagokra vonatkozó végleges regisztrációs határidő lejárta utáni alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 132. cikkére,

mivel:

| (1) | Annak elkerülése érdekében, hogy a hatóságok és a természetes vagy jogi személyek túlterheltté váljanak a belső piacon már az 1907/2006/EK rendelet hatálybalépésekor jelen lévő bevezetett anyagok regisztrálásával kapcsolatos munka miatt, az említett rendelet 23. cikke átmeneti szabályokat határozott meg a bevezetett anyagok vonatkozásában. Következésképpen ezen anyagok regisztrálására vonatkozóan számos különböző átmeneti határidő került megállapításra. A szóban forgó rendelet 23. cikkének (3) bekezdéséből következik, hogy az említett átmeneti szabályok szerinti utolsó regisztrációs határidő 2018. június 1-jén lejárt. |
| --- | --- |

(1)

Annak elkerülése érdekében, hogy a hatóságok és a természetes vagy jogi személyek túlterheltté váljanak a belső piacon már az 1907/2006/EK rendelet hatálybalépésekor jelen lévő bevezetett anyagok regisztrálásával kapcsolatos munka miatt, az említett rendelet 23. cikke átmeneti szabályokat határozott meg a bevezetett anyagok vonatkozásában. Következésképpen ezen anyagok regisztrálására vonatkozóan számos különböző átmeneti határidő került megállapításra. A szóban forgó rendelet 23. cikkének (3) bekezdéséből következik, hogy az említett átmeneti szabályok szerinti utolsó regisztrációs határidő 2018. június 1-jén lejárt.

| (2) | A bevezetett és nem bevezetett anyagok gyártásával vagy forgalmazásával foglalkozó piaci szereplők közötti egyenlőség biztosítása érdekében meg kell határozni azon rendelkezéseknek az átmeneti szabályok lejárta utáni alkalmazhatóságát, amelyek kedvező feltételeket teremtettek a bevezetett anyagok regisztrálásához. Ezért e rendelkezések tekintetében megfelelő, észszerű és egyértelmű határidőt kell megállapítani, amely után ezek a rendelkezések már nem, vagy csak meghatározott körülmények között alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A bevezetett és nem bevezetett anyagok gyártásával vagy forgalmazásával foglalkozó piaci szereplők közötti egyenlőség biztosítása érdekében meg kell határozni azon rendelkezéseknek az átmeneti szabályok lejárta utáni alkalmazhatóságát, amelyek kedvező feltételeket teremtettek a bevezetett anyagok regisztrálásához. Ezért e rendelkezések tekintetében megfelelő, észszerű és egyértelmű határidőt kell megállapítani, amely után ezek a rendelkezések már nem, vagy csak meghatározott körülmények között alkalmazandók.

| (3) | Az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 30. pontja meghatározza, hogy a bevezetett anyagok éves mennyiségét a megelőző három naptári évben termelt vagy behozott mennyiség átlaga alapján kell kiszámítani. Annak biztosítása érdekében, hogy a piaci szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésükre a számítási módszereik szükséges kiigazítására, e feltételeket – első intézkedésként – továbbra is alkalmazni kell a meghatározott határidő lejártáig. Az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 30. pontjában szereplő „évi” meghatározás figyelembevétele érdekében helyénvaló e naptári év utolsó napját (2019. december 31.) kijelölni határidőként. |
| --- | --- |

(3)

Az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 30. pontja meghatározza, hogy a bevezetett anyagok éves mennyiségét a megelőző három naptári évben termelt vagy behozott mennyiség átlaga alapján kell kiszámítani. Annak biztosítása érdekében, hogy a piaci szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésükre a számítási módszereik szükséges kiigazítására, e feltételeket – első intézkedésként – továbbra is alkalmazni kell a meghatározott határidő lejártáig. Az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 30. pontjában szereplő „évi” meghatározás figyelembevétele érdekében helyénvaló e naptári év utolsó napját (2019. december 31.) kijelölni határidőként.

| (4) | A jogalkotó azon szándékának megfelelően, hogy csökkentse a kis mennyiségben gyártott vagy behozott anyagokra vonatkozó regisztrációs kötelezettségek lehetséges hatását, az 1907/2006/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja kevésbé szigorú tájékoztatási követelményeket határoz meg egyes kis mennyiségben gyártott vagy behozott bevezetett anyagok regisztrációjára vonatkozóan, feltéve, hogy azok nem felelnek meg az 1907/2006/EK rendelet III. mellékletében foglalt kritériumoknak. Az említett rendelet 23. cikkének (3) bekezdése értelmében a kis mennyiségben gyártott vagy behozott bevezetett anyagokat a 2018. június 1-jei regisztrációs határidő lejárta előtt regisztrálni kell. E határidő lejárta után azonban – annak érdekében, hogy biztosított legyen az egyenlő bánásmód azon regisztrálók számára, akik csatlakoznak a már meglévő regisztrációhoz, vagy a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint frissítik a dokumentációikat –, ezt a rendelkezést második intézkedésként 2018. június 1-je után is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(4)

A jogalkotó azon szándékának megfelelően, hogy csökkentse a kis mennyiségben gyártott vagy behozott anyagokra vonatkozó regisztrációs kötelezettségek lehetséges hatását, az 1907/2006/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja kevésbé szigorú tájékoztatási követelményeket határoz meg egyes kis mennyiségben gyártott vagy behozott bevezetett anyagok regisztrációjára vonatkozóan, feltéve, hogy azok nem felelnek meg az 1907/2006/EK rendelet III. mellékletében foglalt kritériumoknak. Az említett rendelet 23. cikkének (3) bekezdése értelmében a kis mennyiségben gyártott vagy behozott bevezetett anyagokat a 2018. június 1-jei regisztrációs határidő lejárta előtt regisztrálni kell. E határidő lejárta után azonban – annak érdekében, hogy biztosított legyen az egyenlő bánásmód azon regisztrálók számára, akik csatlakoznak a már meglévő regisztrációhoz, vagy a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint frissítik a dokumentációikat –, ezt a rendelkezést második intézkedésként 2018. június 1-je után is alkalmazni kell.

| (5) | 2018. június 1-jén megszűnt az anyaginformációs cserefórumok (SIEF-ek) hivatalos működése. Harmadik intézkedésként azonban meg kell erősíteni a regisztrálók továbbra is fennálló adatmegosztási kötelezettségeit, és ösztönözni kell a regisztrálókat arra, hogy hasonló informális hírközlési platformokat alkalmazzanak annak érdekében, hogy eleget tudjanak tenni az 1907/2006/EK rendeletben és az (EU) 2016/9 bizottsági végrehajtási rendeletben (2) foglalt, továbbra is fennálló regisztrálási és adatmegosztási kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

(5)

2018. június 1-jén megszűnt az anyaginformációs cserefórumok (SIEF-ek) hivatalos működése. Harmadik intézkedésként azonban meg kell erősíteni a regisztrálók továbbra is fennálló adatmegosztási kötelezettségeit, és ösztönözni kell a regisztrálókat arra, hogy hasonló informális hírközlési platformokat alkalmazzanak annak érdekében, hogy eleget tudjanak tenni az 1907/2006/EK rendeletben és az (EU) 2016/9 bizottsági végrehajtási rendeletben (2) foglalt, továbbra is fennálló regisztrálási és adatmegosztási kötelezettségeiknek.

| (6) | Negyedik intézkedésként helyénvaló megállapítani, hogy egy adott bevezetett anyagot az 1907/2006/EK rendelet 28. cikkével összhangban előzetesen regisztráltató potenciális regisztráló a határidő lejártáig ne legyen köteles az említett rendelet 26. cikkében meghatározott megkeresési eljárást követni, mivel a megkeresési eljárás célja már az előzetes regisztráció révén teljesült. |
| --- | --- |

(6)

Negyedik intézkedésként helyénvaló megállapítani, hogy egy adott bevezetett anyagot az 1907/2006/EK rendelet 28. cikkével összhangban előzetesen regisztráltató potenciális regisztráló a határidő lejártáig ne legyen köteles az említett rendelet 26. cikkében meghatározott megkeresési eljárást követni, mivel a megkeresési eljárás célja már az előzetes regisztráció révén teljesült.

| (7) | Biztosítani kell, hogy az adatmegosztással kapcsolatos viták folyamata egyértelműen azonosítható legyen. Az 1907/2006/EK rendelet 30. cikkében meghatározott adatmegosztási szabályoknak ezért a meghatározott határidőig érvényben kell maradniuk. E határidő után csak az említett rendelet 26. és 27. cikkében szereplő adatmegosztási szabályok alkalmazandók. |
| --- | --- |

(7)

Biztosítani kell, hogy az adatmegosztással kapcsolatos viták folyamata egyértelműen azonosítható legyen. Az 1907/2006/EK rendelet 30. cikkében meghatározott adatmegosztási szabályoknak ezért a meghatározott határidőig érvényben kell maradniuk. E határidő után csak az említett rendelet 26. és 27. cikkében szereplő adatmegosztási szabályok alkalmazandók.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A bevezetett anyagok mennyiségének kiszámítása

Az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 30. pontjában meghatározott, a bevezetett anyagok éves mennyiségének kiszámítására szolgáló konkrét módszer csak 2019. december 31-ig marad alkalmazandó. Egy adott anyag regisztrációjának elvégzését követően a regisztráló naptári évenként az 1907/2006/EK rendelet 3. cikke 30. pontjának megfelelően kiszámítja ezen anyag mennyiségét.

2. cikk

Egyes kis mennyiségben gyártott vagy behozott bevezetett anyagokra vonatkozó regisztrálási kötelezettség

Az 1907/2006/EK rendelet értelmében a bevezetett anyagokra vonatkozó átmeneti szabályok lejárta nem érinti az említett rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazhatóságát.

3. cikk

Adatmegosztási kötelezettségek a regisztrációt követően

Az anyag regisztrálása után a regisztrálók – beleértve azokat is, akik más regisztrálókkal közösen nyújtanak be adatokat – továbbra is méltányos, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon teljesítik az adatmegosztási kötelezettségeiket az 1907/2006/EK rendelet III. címében és az (EU) 2016/9 végrehajtási rendeletben meghatározottak szerint. Ebben az összefüggésben a regisztrálók az 1907/2006/EK rendelet 29. cikkében említett anyaginformációs cserefórumokhoz hasonló informális kommunikációs platformokat használhatnak.

4. cikk

A bevezetett anyagok adataival kapcsolatos tájékozódási kötelezettség és az adatok megosztása

(1)   Amennyiben az 1907/2006/EK rendelet 30. cikkével összhangban folytatott adatmegosztási tárgyalások egy megállapodás meghiúsulását eredményezik, az említett cikk rendelkezései csak 2019. december 31-ig alkalmazandók.

(2)   2019. december 31. után az 1907/2006/EK rendelet 28. cikke szerinti előzetes regisztráció már nem érvényes, és valamennyi bevezetett anyagra a 26. és a 27. cikk alkalmazandó.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/9 végrehajtási rendelete (2016. január 5.) az adatoknak a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően történő közös benyújtásáról és megosztásáról (HL L 3., 2016.1.6., 41. o.).

2

---

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1693 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. október 9.)

a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2019. február 15-én az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó egyes közúti acélkerekek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2019. február 15-én az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó egyes közúti acélkerekek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (2) | A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2019. január 3-án az Európai Kerékgyártók Szövetsége (a továbbiakban: EUWA, panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a közúti acélkerekek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2019. január 3-án az Európai Kerékgyártók Szövetsége (a továbbiakban: EUWA, panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a közúti acélkerekek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a Bizottság több kérdést és észrevételt is kapott az érintett termék meghatározásával kapcsolatban. Ezért a Bizottság egy értesítés közzététele (3) útján módosította az eljárás megindításáról szóló értesítést, és pontosította a termékkört. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a Bizottság több kérdést és észrevételt is kapott az érintett termék meghatározásával kapcsolatban. Ezért a Bizottság egy értesítés közzététele (3) útján módosította az eljárás megindításáról szóló értesítést, és pontosította a termékkört.

3

| (4) | Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak folyamán nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve abban az esetben, ha elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy bizonyos feletételek nem teljesülnek. E feltételek egyike az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában található, és azt mondja ki, hogy a behozatalnak jelentős mértékben tovább kell növekednie, túl azon a szinten, amely a vizsgálati időszakban kárt okozott. Az Eurostat adatai szerint a közúti acélkerekek Kínából érkező, kilogrammban kifejezett behozatala a vizsgálat megindítását követő első négy teljes hónapban (azaz 2019 márciusától 2019 júniusáig) 2018 hasonló időszakához képest 72 %-kal, a vizsgálati időszakban (azaz 2018-ban, lásd a (23) preambulumbekezdést) tapasztalt négy hónapos átlaghoz képest pedig 74 %-kal csökkent. Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy a Surveillance 2 adatbázis szintén az érintett termék behozatali volumeneinek jelentős csökkenését jelzi. Ezért tekintettel arra, hogy a 10. cikk (4) bekezdésében foglalt második érdemi feltétel nem teljesült, azaz nem volt tapasztalható a behozatal további jelentős mértékű növekedése, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése alapján nem vezetett be nyilvántartásbavételi kötelezettséget. |
| --- | --- |

(4)

Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak folyamán nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve abban az esetben, ha elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy bizonyos feletételek nem teljesülnek. E feltételek egyike az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában található, és azt mondja ki, hogy a behozatalnak jelentős mértékben tovább kell növekednie, túl azon a szinten, amely a vizsgálati időszakban kárt okozott. Az Eurostat adatai szerint a közúti acélkerekek Kínából érkező, kilogrammban kifejezett behozatala a vizsgálat megindítását követő első négy teljes hónapban (azaz 2019 márciusától 2019 júniusáig) 2018 hasonló időszakához képest 72 %-kal, a vizsgálati időszakban (azaz 2018-ban, lásd a (23) preambulumbekezdést) tapasztalt négy hónapos átlaghoz képest pedig 74 %-kal csökkent. Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy a Surveillance 2 adatbázis szintén az érintett termék behozatali volumeneinek jelentős csökkenését jelzi. Ezért tekintettel arra, hogy a 10. cikk (4) bekezdésében foglalt második érdemi feltétel nem teljesült, azaz nem volt tapasztalható a behozatal további jelentős mértékű növekedése, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése alapján nem vezetett be nyilvántartásbavételi kötelezettséget.

1.2.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (6) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

1.3.   Mintavétel

Mintavétel

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.3.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a döntését, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza, és ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a vizsgálat megindításakor rendelkezésre álló információk alapján választotta ki. A kiválasztás a hasonló terméknek az EU-n belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján történt. A minta három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók három különböző tagállamban működtek, és összesen több mint 35 %-át képviselték a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének és értékesítésének. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyedül az EUWA fogalmazott meg észrevételeket, és a minta reprezentativitásának javítása érdekében kérte, hogy a Bizottság még egy vállalatot vegyen fel a mintába. Az észrevételek nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy még egy vállalatot felvesz a mintába. Ez az uniós gyártó azonban megtagadta a vizsgálatban való együttműködést. Ezért a Bizottság megerősítette a három uniós gyártóból álló ideiglenes mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a döntését, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza, és ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a vizsgálat megindításakor rendelkezésre álló információk alapján választotta ki. A kiválasztás a hasonló terméknek az EU-n belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján történt. A minta három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók három különböző tagállamban működtek, és összesen több mint 35 %-át képviselték a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének és értékesítésének. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyedül az EUWA fogalmazott meg észrevételeket, és a minta reprezentativitásának javítása érdekében kérte, hogy a Bizottság még egy vállalatot vegyen fel a mintába. Az észrevételek nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy még egy vállalatot felvesz a mintába. Ez az uniós gyártó azonban megtagadta a vizsgálatban való együttműködést. Ezért a Bizottság megerősítette a három uniós gyártóból álló ideiglenes mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

| (9) | A mintába felvett uniós gyártók és egyes, a vizsgálatban részt vevő további uniós gyártók arra kérték a Bizottságot, hogy kilétüket az alaprendelet 19. cikkével összhangban az eljárás során mindvégig kezelje bizalmasan, mert tartottak egyes vásárlóik megtorlásától. A Bizottság a kérelemben foglalt alapos indokok alapján vállalta, hogy biztosítja az uniós gyártók névtelenségét. |
| --- | --- |

(9)

A mintába felvett uniós gyártók és egyes, a vizsgálatban részt vevő további uniós gyártók arra kérték a Bizottságot, hogy kilétüket az alaprendelet 19. cikkével összhangban az eljárás során mindvégig kezelje bizalmasan, mert tartottak egyes vásárlóik megtorlásától. A Bizottság a kérelemben foglalt alapos indokok alapján vállalta, hogy biztosítja az uniós gyártók névtelenségét.

1.3.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (10) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (11) | A kért információkat két független importőr adta meg. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(11)

A kért információkat két független importőr adta meg. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.3.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (12) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (13) | Az érintett országban működő exportáló gyártók közül huszonhét nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. A Bizottság megállapította, hogy húsz exportáló gyártó, illetve exportáló gyártókból álló csoport teljesíti a mintába való felvétel követelményeit. Hét gyártó arról számolt be, hogy a vizsgálati időszak alatt nem exportálta az érintett terméket az EU-ba, ezért ezek a vállalatok nem szerepelhettek a mintában. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban három olyan exportáló gyártót vett fel a mintába, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg tudott vizsgálni. A Bizottság a mintát az Unióba exportált legnagyobb mennyiségek alapján állította össze, de emellett figyelembe vette azt a szempontot is, hogy a minta a közúti acélkerekek valamennyi típusára kiterjedjen (személygépkocsikhoz és haszongépjárművekhez való közúti acélkerekek). |
| --- | --- |

(13)

Az érintett országban működő exportáló gyártók közül huszonhét nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. A Bizottság megállapította, hogy húsz exportáló gyártó, illetve exportáló gyártókból álló csoport teljesíti a mintába való felvétel követelményeit. Hét gyártó arról számolt be, hogy a vizsgálati időszak alatt nem exportálta az érintett terméket az EU-ba, ezért ezek a vállalatok nem szerepelhettek a mintában. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban három olyan exportáló gyártót vett fel a mintába, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg tudott vizsgálni. A Bizottság a mintát az Unióba exportált legnagyobb mennyiségek alapján állította össze, de emellett figyelembe vette azt a szempontot is, hogy a minta a közúti acélkerekek valamennyi típusára kiterjedjen (személygépkocsikhoz és haszongépjárművekhez való közúti acélkerekek).

| (14) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevétel nem érkezett.

| (15) | Ezt követően a mintában szereplő egyik vállalat megtagadta az együttműködést, ezért helyette a Bizottság a soron következő legnagyobb exportáló gyártót vette fel a mintába. |
| --- | --- |

(15)

Ezt követően a mintában szereplő egyik vállalat megtagadta az együttműködést, ezért helyette a Bizottság a soron következő legnagyobb exportáló gyártót vette fel a mintába.

| (16) | mivel a mintában szereplő egyik exportáló gyártó által szolgáltatott adatok jelentős hiányosságokat mutattak, a Bizottság az ellenőrző látogatás nyomán úgy döntött, hogy ezeket az információkat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyja. (4) |
| --- | --- |

(16)

mivel a mintában szereplő egyik exportáló gyártó által szolgáltatott adatok jelentős hiányosságokat mutattak, a Bizottság az ellenőrző látogatás nyomán úgy döntött, hogy ezeket az információkat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján figyelmen kívül hagyja. (4)

4

| (17) | Emellett amiatt, hogy a Bizottság a 2.3. szakaszban jelzett módon a termék egyes típusait kizárta a vizsgálattal érintett termékkörből, a mintában szereplő exportáló gyártók egyikének megszűnt az érintettsége. |
| --- | --- |

(17)

Emellett amiatt, hogy a Bizottság a 2.3. szakaszban jelzett módon a termék egyes típusait kizárta a vizsgálattal érintett termékkörből, a mintában szereplő exportáló gyártók egyikének megszűnt az érintettsége.

| (18) | A fentiek miatt a minta egyetlen vállalatra szűkült, amely a vizsgálati időszakban Kínából az Unióba exportált termékek mintegy 20 %-át tudhatta magáénak. Figyelemmel a mintában szereplő exportáló gyártók együtt nem működésének mértékére és az új minta kiválasztására rendelkezésre álló idő elégtelen voltára, a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdése alapján ideiglenesen úgy döntött, hogy az alaprendelet 18. cikkének vonatkozó rendelkezései szerint jár el. |
| --- | --- |

(18)

A fentiek miatt a minta egyetlen vállalatra szűkült, amely a vizsgálati időszakban Kínából az Unióba exportált termékek mintegy 20 %-át tudhatta magáénak. Figyelemmel a mintában szereplő exportáló gyártók együtt nem működésének mértékére és az új minta kiválasztására rendelkezésre álló idő elégtelen voltára, a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdése alapján ideiglenesen úgy döntött, hogy az alaprendelet 18. cikkének vonatkozó rendelkezései szerint jár el.

1.4.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (19) | A mintavételi űrlapot visszaküldő exportáló gyártók közül eredetileg tíz kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a minta bejelentésekor a Bizottság tájékoztatta a mintába fel nem vett exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Kitöltött kérdőívet azonban egyik ilyen vállalat sem küldött vissza. Ezért a Bizottság egyetlen vállalatot sem vont egyedi vizsgálat alá. |
| --- | --- |

(19)

A mintavételi űrlapot visszaküldő exportáló gyártók közül eredetileg tíz kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a minta bejelentésekor a Bizottság tájékoztatta a mintába fel nem vett exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Kitöltött kérdőívet azonban egyik ilyen vállalat sem küldött vissza. Ezért a Bizottság egyetlen vállalatot sem vont egyedi vizsgálat alá.

1.5.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (20) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és az exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. (5) |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és az exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. (5)

5

| (21) | A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó és a mintában szereplő három exportáló gyártó küldte vissza kitöltve. Egy független importőr szintén küldött vissza kitöltött kérdőívet, a kitöltés azonban hiányos volt, és amikor a Bizottság felkérte a felet a kitöltött kérdőív kiegészítésére, az elállt a vizsgálatban való további együttműködéstől. A kínai kormánytól nem érkezett válasz. |
| --- | --- |

(21)

A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó és a mintában szereplő három exportáló gyártó küldte vissza kitöltve. Egy független importőr szintén küldött vissza kitöltött kérdőívet, a kitöltés azonban hiányos volt, és amikor a Bizottság felkérte a felet a kitöltött kérdőív kiegészítésére, az elállt a vizsgálatban való további együttműködéstől. A kínai kormánytól nem érkezett válasz.

| (22) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

  uniós gyártók:







  — | „C” vállalat, Európai Unió, |
| --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

uniós gyártók:

uniós gyártók:

—

„C” vállalat, Európai Unió,

| — | „E” vállalat, Európai Unió, |
| --- | --- |

—

„E” vállalat, Európai Unió,

| — | „H” vállalat, Európai Unió; |
| --- | --- |

—

„H” vállalat, Európai Unió;

uniós gyártókat tömörítő szervezet:

uniós gyártókat tömörítő szervezet:

| — | EUWA, Brüsszel, Belgium; |
| --- | --- |

—

EUWA, Brüsszel, Belgium;

kínai exportáló gyártók:

kínai exportáló gyártók:

| — | Hangtong csoport:






  — | Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd (gyártó), Taizhou, Kína, |
| --- | --- | --- |

—

Hangtong csoport:

—

Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd (gyártó), Taizhou, Kína,

| — | Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd (kereskedő), Ningbo, Kína, |
| --- | --- |

—

Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd (kereskedő), Ningbo, Kína,

| — | Ningbo Wheelsky Company Limited (offshore kereskedő), Ningbo, Kína; |
| --- | --- |

—

Ningbo Wheelsky Company Limited (offshore kereskedő), Ningbo, Kína;

| — | Xingmin csoport:






  — | Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd (exportáló gyártó), Longkou, Kína, |
| --- | --- | --- |

—

Xingmin csoport:

—

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd (exportáló gyártó), Longkou, Kína,

| — | Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd (gyártó), Tangshan, Kína, |
| --- | --- |

—

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd (gyártó), Tangshan, Kína,

| — | Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd (gyártó), Xianning, Kína. |
| --- | --- |

—

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd (gyártó), Xianning, Kína.

1.6.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (23) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2018. január 1-jétől 2018. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(23)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2018. január 1-jétől 2018. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.7.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (24) | mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg. |
| --- | --- |

(24)

mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg.

| (25) | Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összeggyűjtése érdekében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érintett országban működő exportáló gyártókat arra, hogy bocsássák rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében a közúti acélkerekek előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A kért információkat huszonhárom exportáló gyártó küldte meg. |
| --- | --- |

(25)

Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összeggyűjtése érdekében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érintett országban működő exportáló gyártókat arra, hogy bocsássák rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében a közúti acélkerekek előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A kért információkat huszonhárom exportáló gyártó küldte meg.

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett állítólagos jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet küldött a kínai kormánynak is. A kínai kormánytól nem érkezett válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett állítólagos jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet küldött a kínai kormánynak is. A kínai kormánytól nem érkezett válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

| (27) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának helyénvalóságát illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A jelentős torzulások fennállásával kapcsolatban egyetlen exportáló gyártó fogalmazott meg észrevételeket. |
| --- | --- |

(27)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának helyénvalóságát illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A jelentős torzulások fennállásával kapcsolatban egyetlen exportáló gyártó fogalmazott meg észrevételeket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (28) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra való tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében egy megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. |
| --- | --- |

(28)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra való tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében egy megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé.

| (29) | A Bizottság 2019. március 6-án feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (6) (a továbbiakban: 2019. március 6-i feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második bekezdésével összhangban kérte az érintett felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasználhat. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak az érintett termék előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság azonosította a lehetséges reprezentatív országokat (Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Mexikó, Oroszország, Thaiföld és Törökország). |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság 2019. március 6-án feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (6) (a továbbiakban: 2019. március 6-i feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második bekezdésével összhangban kérte az érintett felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasználhat. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak az érintett termék előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság azonosította a lehetséges reprezentatív országokat (Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Mexikó, Oroszország, Thaiföld és Törökország).

6

| (30) | A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. Egy exportáló gyártó, valamint a panaszos fogalmazott meg észrevételeket. A kínai kormány nem tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. Egy exportáló gyártó, valamint a panaszos fogalmazott meg észrevételeket. A kínai kormány nem tett észrevételeket.

| (31) | A Bizottság a 2019. március 6-i feljegyzés nyomán beérkezett észrevételekre egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról készített 2019. április 16-i feljegyzésben (7) reagált (a továbbiakban: 2019. április 16-i feljegyzés). A Bizottság összeállította a termelési tényezők jegyzékét, és arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat adott szakaszában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján Brazília a legmegfelelőbb reprezentatív ország. A vizsgálat adott szakaszában nem volt lehetséges a termelési tényezők végleges HR-kódjainak megállapítása. Mivel Brazíliába nem mindegyik felmerülő HR-kód alatt érkezett import, a Bizottság a vizsgálat adott szakaszában megállapította, hogy Törökország és Dél-Afrika szükség esetén szintén megfelelő reprezentatív országnak lehet tekinthető. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket ezzel kapcsolatban. Észrevételek egyedül a panaszostól érkeztek. E rendelet reagál ezekre az észrevételekre. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság a 2019. március 6-i feljegyzés nyomán beérkezett észrevételekre egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról készített 2019. április 16-i feljegyzésben (7) reagált (a továbbiakban: 2019. április 16-i feljegyzés). A Bizottság összeállította a termelési tényezők jegyzékét, és arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat adott szakaszában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján Brazília a legmegfelelőbb reprezentatív ország. A vizsgálat adott szakaszában nem volt lehetséges a termelési tényezők végleges HR-kódjainak megállapítása. Mivel Brazíliába nem mindegyik felmerülő HR-kód alatt érkezett import, a Bizottság a vizsgálat adott szakaszában megállapította, hogy Törökország és Dél-Afrika szükség esetén szintén megfelelő reprezentatív országnak lehet tekinthető. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket ezzel kapcsolatban. Észrevételek egyedül a panaszostól érkeztek. E rendelet reagál ezekre az észrevételekre.

7

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (32) | Az érintett termék – a (3) preambulumbekezdésben említett értesítéssel módosított változatában – a következőképpen van meghatározva: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 és ex 8716 90 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 és 8716909097) alá tartozó, a következő típusú járművekre szánt közúti acélkerekek, tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is:






  — | közúti vontatók, |
| --- | --- | --- |

(32)

Az érintett termék – a (3) preambulumbekezdésben említett értesítéssel módosított változatában – a következőképpen van meghatározva: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 és ex 8716 90 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 és 8716909097) alá tartozó, a következő típusú járművekre szánt közúti acélkerekek, tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is:

—

közúti vontatók,

| — | személy- és/vagy áruszállító gépjárművek, |
| --- | --- |

—

személy- és/vagy áruszállító gépjárművek,

| — | különleges célra szolgáló gépjárművek (például tűzoltókocsik, locsolóautók), |
| --- | --- |

—

különleges célra szolgáló gépjárművek (például tűzoltókocsik, locsolóautók),

| — | géperejű hajtás nélküli pótkocsik (utánfutók), félpótkocsik, lakókocsik és hasonló járművek |
| --- | --- |

—

géperejű hajtás nélküli pótkocsik (utánfutók), félpótkocsik, lakókocsik és hasonló járművek

(a továbbiakban: érintett termék).

| (33) | A vizsgált termék nem foglalja magában:






  — | azokat a közúti acélkerekeket, amelyek a jelenleg a 8701 10 alszám alá tartozó egytengelyes kerti traktorokhoz vannak szánva, azok ipari összeszerelése céljára, |
| --- | --- | --- |

(33)

A vizsgált termék nem foglalja magában:

—

azokat a közúti acélkerekeket, amelyek a jelenleg a 8701 10 alszám alá tartozó egytengelyes kerti traktorokhoz vannak szánva, azok ipari összeszerelése céljára,

| — | a közúti kvadokhoz szánt kerekeket, |
| --- | --- |

—

a közúti kvadokhoz szánt kerekeket,

| — | az egy darabban öntött, csillag alakú acél kerékagyakat, |
| --- | --- |

—

az egy darabban öntött, csillag alakú acél kerékagyakat,

| — | a kifejezetten a közhasználatú közutakon kívüli használatra tervezett gépjárművekre szánt kerekeket (például a mezőgazdasági és az erdei vontatók, a villás emelőtargoncák, a repülőtolók, a terepjáró kivitelű dömperek kerekeit). |
| --- | --- |

—

a kifejezetten a közhasználatú közutakon kívüli használatra tervezett gépjárművekre szánt kerekeket (például a mezőgazdasági és az erdei vontatók, a villás emelőtargoncák, a repülőtolók, a terepjáró kivitelű dömperek kerekeit).

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (34) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(34)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, |
| --- | --- |

—

a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék,

| — | az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében reprezentatív országként figyelembe vett Brazíliában gyártott és a brazíliai belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében reprezentatív országként figyelembe vett Brazíliában gyártott és a brazíliai belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (35) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   Észrevételek a termékkörhöz

Észrevételek a termékkörhöz

| (36) | A mintában szereplő egyik exportáló gyártó felvetette, hogy a 8716 90 90 KN-kód alá tartozó, kifejezetten a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz) és a lakókocsikhoz tervezett, legfeljebb 16 hüvelyk kerékpánt-átmérőjű közúti acélkerekeket ki kellene zárni a termékkörből, mert ilyen kerekeket az Unióban nem gyártanak, és alapvető műszaki tulajdonságaik nem azonosak a termékkörbe tartozó más termékekéivel. |
| --- | --- |

(36)

A mintában szereplő egyik exportáló gyártó felvetette, hogy a 8716 90 90 KN-kód alá tartozó, kifejezetten a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz) és a lakókocsikhoz tervezett, legfeljebb 16 hüvelyk kerékpánt-átmérőjű közúti acélkerekeket ki kellene zárni a termékkörből, mert ilyen kerekeket az Unióban nem gyártanak, és alapvető műszaki tulajdonságaik nem azonosak a termékkörbe tartozó más termékekéivel.

| (37) | A műszaki tulajdonságokat illetően a kérdéses vállalat előadta, hogy a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz) és a lakókocsikhoz való kerekekre irányadó műszaki előírások kisebb szilárdságot írnak elő, mint a személygépkocsikhoz szánt kerekek esetében (ami a tesztelést is érinti). Emellett ezeknek a kerekeknek a nagyobb terhekkel és a kisebb sebességekkel összefüggésben különleges követelményeket is teljesíteniük kell az Unióban való értékesítéshez. Ebből az is következik, hogy a lakókocsikra és a személygépkocsik pótkocsijaira (utánfutóira) szánt kerekek jogszerűen nem értékesíthetők és nem használhatók személyképkocsik acélkerekeként. A vállalat jelezte továbbá, hogy a lakókocsikra és a személygépkocsik pótkocsijaira (utánfutóira) szánt közúti acélkerekeket a 8716 90 90 KN-kód, míg a személyképkocsikhoz való acélkerekeket a 8708 vámtarifaszám alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(37)

A műszaki tulajdonságokat illetően a kérdéses vállalat előadta, hogy a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz) és a lakókocsikhoz való kerekekre irányadó műszaki előírások kisebb szilárdságot írnak elő, mint a személygépkocsikhoz szánt kerekek esetében (ami a tesztelést is érinti). Emellett ezeknek a kerekeknek a nagyobb terhekkel és a kisebb sebességekkel összefüggésben különleges követelményeket is teljesíteniük kell az Unióban való értékesítéshez. Ebből az is következik, hogy a lakókocsikra és a személygépkocsik pótkocsijaira (utánfutóira) szánt kerekek jogszerűen nem értékesíthetők és nem használhatók személyképkocsik acélkerekeként. A vállalat jelezte továbbá, hogy a lakókocsikra és a személygépkocsik pótkocsijaira (utánfutóira) szánt közúti acélkerekeket a 8716 90 90 KN-kód, míg a személyképkocsikhoz való acélkerekeket a 8708 vámtarifaszám alá kell besorolni.

| (38) | A vizsgálat során a Bizottsághoz észrevételek érkeztek a mezőgazdasági pótkocsikhoz és az egyéb, a művelésben használt vontatott mezőgazdasági eszközökhöz való kerekek esetleges vizsgálatból való kizárását illetően is, tekintettel arra, hogy ezek kerékpántátmérője is legfeljebb 16 hüvelyk. Az eljárás megindításáról szóló értesítés kifejezetten kizárta a termékkörből „a kifejezetten a közhasználatú közutakon kívüli használatra tervezett gépjárművekre szánt kerekeket (például a mezőgazdasági és az erdei vontatók, a villás emelőtargoncák, a repülőtolók, a terepjáró kivitelű dömperek kerekeit)”. A géperejű hajtás nélküli járművek, például a mezőgazdasági pótkocsik és az egyéb, a művelésben használt vontatott mezőgazdasági eszközök acélkerekei azonban eredetileg beletartoztak a termékkörbe. Felmerült, hogy a lakókocsikhoz és a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz) való kerekekhez hasonlóan ezeknek a kerekeknek is eltérőek a műszaki tulajdonságaik, és ezek a kerekek sem felcserélhetők a termékkörbe tartozó más kerekekkel. |
| --- | --- |

(38)

A vizsgálat során a Bizottsághoz észrevételek érkeztek a mezőgazdasági pótkocsikhoz és az egyéb, a művelésben használt vontatott mezőgazdasági eszközökhöz való kerekek esetleges vizsgálatból való kizárását illetően is, tekintettel arra, hogy ezek kerékpántátmérője is legfeljebb 16 hüvelyk. Az eljárás megindításáról szóló értesítés kifejezetten kizárta a termékkörből „a kifejezetten a közhasználatú közutakon kívüli használatra tervezett gépjárművekre szánt kerekeket (például a mezőgazdasági és az erdei vontatók, a villás emelőtargoncák, a repülőtolók, a terepjáró kivitelű dömperek kerekeit)”. A géperejű hajtás nélküli járművek, például a mezőgazdasági pótkocsik és az egyéb, a művelésben használt vontatott mezőgazdasági eszközök acélkerekei azonban eredetileg beletartoztak a termékkörbe. Felmerült, hogy a lakókocsikhoz és a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz) való kerekekhez hasonlóan ezeknek a kerekeknek is eltérőek a műszaki tulajdonságaik, és ezek a kerekek sem felcserélhetők a termékkörbe tartozó más kerekekkel.

| (39) | A Bizottság 2019. június 24-én feljegyzést csatolt az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a termékkörrel kapcsolatos fenti felvetésekhez. A feljegyzés nyomán a panaszos, három exportáló gyártó és egy uniós importőr fogalmazott meg észrevételt. Mindegyik fél támogatta a (36) és a (38) preambulumbekezdésben ismertetett termékkizárásokat. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság 2019. június 24-én feljegyzést csatolt az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a termékkörrel kapcsolatos fenti felvetésekhez. A feljegyzés nyomán a panaszos, három exportáló gyártó és egy uniós importőr fogalmazott meg észrevételt. Mindegyik fél támogatta a (36) és a (38) preambulumbekezdésben ismertetett termékkizárásokat.

2.4.   Az érintett termékre vonatkozó következtetések

Az érintett termékre vonatkozó következtetések

| (40) | A vizsgálat során világossá vált, hogy a (36) és a (38) preambulumbekezdésben körülírt kerekeknek mindössze legfeljebb 16 hüvelyk az átmérőjük, műszaki tulajdonságaikat tekintve pedig eltérnek a termékkörbe tartozó más keréktípusoktól, tekintve, hogy nem magukra a gépjárművekre vannak szánva, és nem is szerelhetők fel azokra. Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy ezeket a termékeket indokolt kizárni a termékkörből. |
| --- | --- |

(40)

A vizsgálat során világossá vált, hogy a (36) és a (38) preambulumbekezdésben körülírt kerekeknek mindössze legfeljebb 16 hüvelyk az átmérőjük, műszaki tulajdonságaikat tekintve pedig eltérnek a termékkörbe tartozó más keréktípusoktól, tekintve, hogy nem magukra a gépjárművekre vannak szánva, és nem is szerelhetők fel azokra. Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy ezeket a termékeket indokolt kizárni a termékkörből.

| (41) | A (40) preambulumbekezdés szerinti kizárást követően a mintában szereplő egyik exportáló gyártó kapcsán megállapítást nyert, hogy kizárólag olyan termékeket gyártott és exportált az Unióba, amelyek a kizárt típusokba tartoztak, ezért ezt a gyártót a továbbiakban nem volt indokolt az érintett termék exportáló gyártójának tekinteni. |
| --- | --- |

(41)

A (40) preambulumbekezdés szerinti kizárást követően a mintában szereplő egyik exportáló gyártó kapcsán megállapítást nyert, hogy kizárólag olyan termékeket gyártott és exportált az Unióba, amelyek a kizárt típusokba tartoztak, ezért ezt a gyártót a továbbiakban nem volt indokolt az érintett termék exportáló gyártójának tekinteni.

| (42) | Az érintett termék ideiglenes meghatározása tehát a következő: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 és ex 8716 90 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 és 8716909097) alá tartozó, a következő típusú járművekre szánt közúti acélkerekek, tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is:






  — | közúti vontatók, |
| --- | --- | --- |

(42)

Az érintett termék ideiglenes meghatározása tehát a következő: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 és ex 8716 90 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 és 8716909097) alá tartozó, a következő típusú járművekre szánt közúti acélkerekek, tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is:

—

közúti vontatók,

| — | személy- és/vagy áruszállító gépjárművek, |
| --- | --- |

—

személy- és/vagy áruszállító gépjárművek,

| — | különleges célra szolgáló gépjárművek (például tűzoltókocsik, locsolóautók), |
| --- | --- |

—

különleges célra szolgáló gépjárművek (például tűzoltókocsik, locsolóautók),

| — | közúti vontatók géperejű hajtás nélküli pótkocsijai és félpótkocsijai |
| --- | --- |

—

közúti vontatók géperejű hajtás nélküli pótkocsijai és félpótkocsijai

(a továbbiakban: érintett termék).

A vizsgált termék nem foglalja magában:

| — | azokat a közúti acélkerekeket, amelyek a jelenleg a 8701 10 alszám alá tartozó egytengelyes kerti traktorokhoz vannak szánva, azok ipari összeszerelése céljára, |
| --- | --- |

—

azokat a közúti acélkerekeket, amelyek a jelenleg a 8701 10 alszám alá tartozó egytengelyes kerti traktorokhoz vannak szánva, azok ipari összeszerelése céljára,

| — | a közúti kvadokhoz szánt kerekeket, |
| --- | --- |

—

a közúti kvadokhoz szánt kerekeket,

| — | az egy darabban öntött, csillag alakú acél kerékagyakat, |
| --- | --- |

—

az egy darabban öntött, csillag alakú acél kerékagyakat,

| — | a kifejezetten a közhasználatú közutakon kívüli használatra tervezett gépjárművekre szánt kerekeket (például a mezőgazdasági és az erdei vontatók, a villás emelőtargoncák, a repülőtolók, a terepjáró kivitelű dömperek kerekeit), |
| --- | --- |

—

a kifejezetten a közhasználatú közutakon kívüli használatra tervezett gépjárművekre szánt kerekeket (például a mezőgazdasági és az erdei vontatók, a villás emelőtargoncák, a repülőtolók, a terepjáró kivitelű dömperek kerekeit),

| — | a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz), a lakókocsikhoz, a mezőgazdasági pótkocsikhoz és az egyéb, a művelésben használt mezőgazdasági eszközökhöz való, legfeljebb 16 hüvelyk átmérőjű kerekeket. |
| --- | --- |

—

a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz), a lakókocsikhoz, a mezőgazdasági pótkocsikhoz és az egyéb, a művelésben használt mezőgazdasági eszközökhöz való, legfeljebb 16 hüvelyk átmérőjű kerekeket.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (43) | A (17) preambulumbekezdésben ismertetett módon mindössze két exportáló gyártó maradt a mintában és került ellenőrzésre. |
| --- | --- |

(43)

A (17) preambulumbekezdésben ismertetett módon mindössze két exportáló gyártó maradt a mintában és került ellenőrzésre.

| (44) | A két vállalat közül az egyik esetében a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseire és különösen a 18. cikk (1) bekezdésének első mondatára támaszkodik, és figyelmen kívül hagyta a szolgáltatott információkat. Ez a döntés azért született, mert a Bizottság szerint az átadott exportértékesítési adatok nem voltak megbízhatónak tekinthetők, mivel nem bizonyultak összeegyeztethetőnek a vállalat auditált könyvviteli adataival. Ez tehát azt jelenti, hogy a Bizottság nem kapta meg a vállalat dömpingkülönbözetének megállapításához szükséges információkat. |
| --- | --- |

(44)

A két vállalat közül az egyik esetében a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseire és különösen a 18. cikk (1) bekezdésének első mondatára támaszkodik, és figyelmen kívül hagyta a szolgáltatott információkat. Ez a döntés azért született, mert a Bizottság szerint az átadott exportértékesítési adatok nem voltak megbízhatónak tekinthetők, mivel nem bizonyultak összeegyeztethetőnek a vállalat auditált könyvviteli adataival. Ez tehát azt jelenti, hogy a Bizottság nem kapta meg a vállalat dömpingkülönbözetének megállapításához szükséges információkat.

| (45) | A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta az érdekelt felet az átadott információk figyelmen kívül hagyásának okairól, és lehetőséget biztosított számára arra, hogy további magyarázattal szolgáljon. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban tájékoztatta az érdekelt felet az átadott információk figyelmen kívül hagyásának okairól, és lehetőséget biztosított számára arra, hogy további magyarázattal szolgáljon.

| (46) | A vállalat észrevételeket fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikke szerint kívánt eljárni, és kérésére meghallgatáson vett részt a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. Az elutasított adatok, valamint a vállalat beadványában és az azt követő meghallgatás során megfogalmazott észrevételek bizalmas és vállalatspecifikus voltára való tekintettel a Bizottság a kapcsolódó ténylegállapításait egy, a kérdéses vállalatnak küldött egyedi ideiglenes tájékoztatóban mutatta be részletesen. |
| --- | --- |

(46)

A vállalat észrevételeket fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikke szerint kívánt eljárni, és kérésére meghallgatáson vett részt a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. Az elutasított adatok, valamint a vállalat beadványában és az azt követő meghallgatás során megfogalmazott észrevételek bizalmas és vállalatspecifikus voltára való tekintettel a Bizottság a kapcsolódó ténylegállapításait egy, a kérdéses vállalatnak küldött egyedi ideiglenes tájékoztatóban mutatta be részletesen.

| (47) | mivel a vállalat által a beadványában és a meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás során megfogalmazott észrevételek nem hatottak ki a Bizottság által a vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatás következtetéseire és ténymegállapításaira, a Bizottság ideiglenesen megerősítette, hogy a szóban forgó vállalat tekintetében a rendelkezésre álló tényekből fog kiindulni. |
| --- | --- |

(47)

mivel a vállalat által a beadványában és a meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás során megfogalmazott észrevételek nem hatottak ki a Bizottság által a vállalat telephelyén tett ellenőrző látogatás következtetéseire és ténymegállapításaira, a Bizottság ideiglenesen megerősítette, hogy a szóban forgó vállalat tekintetében a rendelkezésre álló tényekből fog kiindulni.

| (48) | Ennek megfelelően a dömpingkülönbözet számítására vonatkozó alábbi leírás kizárólag a mintában szereplő egyetlen fennmaradó vállalatra vonatkozik. |
| --- | --- |

(48)

Ennek megfelelően a dömpingkülönbözet számítására vonatkozó alábbi leírás kizárólag a mintában szereplő egyetlen fennmaradó vállalatra vonatkozik.

3.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (49) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.” |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.”

| (50) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(50)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.2.1.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

3.2.1.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (51) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:







  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

| (52) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat az érintett terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(52)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat az érintett terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (53) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.” |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

| (54) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés), (8) amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Emellett a panasz is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(54)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés), (8) amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Emellett a panasz is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat.

8

| (55) | A panaszos aktualizált információkkal szolgált az acélgyártás területén meglévő kapacitásfeleslegről, megjegyezve, hogy az acél az érintett termék előállításának legfontosabb nyersanyaga, és 60 %-át teszi ki a gyártási költségeknek. A panaszos az Európai Uniós Kínai Kereskedelmi Kamara egyik jelentésére (9) hivatkozott, amely szerint Kína nem tett eleget azoknak az ígéreteinek, hogy reálisabb szintre csökkenti termelési kapacitását. A helyzetet a következő konkrét körülmények határozták meg:






  — | a régiók egy részének önellátási törekvései, amelyek folytán országos szinten nőtt a kapacitásfelesleg, |
| --- | --- | --- |

(55)

A panaszos aktualizált információkkal szolgált az acélgyártás területén meglévő kapacitásfeleslegről, megjegyezve, hogy az acél az érintett termék előállításának legfontosabb nyersanyaga, és 60 %-át teszi ki a gyártási költségeknek. A panaszos az Európai Uniós Kínai Kereskedelmi Kamara egyik jelentésére (9) hivatkozott, amely szerint Kína nem tett eleget azoknak az ígéreteinek, hogy reálisabb szintre csökkenti termelési kapacitását. A helyzetet a következő konkrét körülmények határozták meg:

9

—

a régiók egy részének önellátási törekvései, amelyek folytán országos szinten nőtt a kapacitásfelesleg,

| — | a nem a nyereségekkel és a veszteségekkel kapcsolatos megfontolások alapján működő állami tulajdonú vállalatok jelenléte, |
| --- | --- |

—

a nem a nyereségekkel és a veszteségekkel kapcsolatos megfontolások alapján működő állami tulajdonú vállalatok jelenléte,

| — | a kínai kormány ösztönzőcsomagja, amely a nagy acélműveket kapacitásnövelésre buzdította, a kis- és a közepes méretűeknek pedig helyreállította a nyereségességét, |
| --- | --- |

—

a kínai kormány ösztönzőcsomagja, amely a nagy acélműveket kapacitásnövelésre buzdította, a kis- és a közepes méretűeknek pedig helyreállította a nyereségességét,

| — | a regionális kormányok által támogatott áron biztosított energia. (10) |
| --- | --- |

—

a regionális kormányok által támogatott áron biztosított energia. (10)

10

| (56) | A panaszos emellett azt is felvetette, hogy a kínai belföldi kereslet nem képes fenntartani a nagy mennyiségekben folytatott acéltermelést. Ezzel összefüggésben a panasz az Acélipari Világszövetségre hivatkozik, amely arról számolt be, hogy 2018 októberében a havi termelés 9,1 %-kal volt nagyobb Kínában, mint 2017 októberében, miközben az Acélipari Világszövetségnek adatokat szolgáltató 64 országban átlagosan csak 5,8 %-os volt a növekedés. |
| --- | --- |

(56)

A panaszos emellett azt is felvetette, hogy a kínai belföldi kereslet nem képes fenntartani a nagy mennyiségekben folytatott acéltermelést. Ezzel összefüggésben a panasz az Acélipari Világszövetségre hivatkozik, amely arról számolt be, hogy 2018 októberében a havi termelés 9,1 %-kal volt nagyobb Kínában, mint 2017 októberében, miközben az Acélipari Világszövetségnek adatokat szolgáltató 64 országban átlagosan csak 5,8 %-os volt a növekedés.

| (57) | A panaszban foglalt információk szerint a megnőtt kínai acéltermelés, valamint az Európai Unió és az Egyesült Államok által nemrégiben bevezetett kereskedelempolitikai korrekciós intézkedések miatti exportcsökkenés együttes hatására csökkenhetnek az acélárak. |
| --- | --- |

(57)

A panaszban foglalt információk szerint a megnőtt kínai acéltermelés, valamint az Európai Unió és az Egyesült Államok által nemrégiben bevezetett kereskedelempolitikai korrekciós intézkedések miatti exportcsökkenés együttes hatására csökkenhetnek az acélárak.

| (58) | Végezetül a panasz további olyan jelenségekre is rámutatott, amelyek befolyásolják a nyersanyagárakat:






  — | a nyersanyag- és az energiaárak Kínában jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei, |
| --- | --- | --- |

(58)

Végezetül a panasz további olyan jelenségekre is rámutatott, amelyek befolyásolják a nyersanyagárakat:

—

a nyersanyag- és az energiaárak Kínában jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei,

| — | a kínai acélpiacot még mindig jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek a kínai kormány tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete alatt állnak, |
| --- | --- |

—

a kínai acélpiacot még mindig jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek a kínai kormány tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete alatt állnak,

| — | a csődjogi, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok még mindig nem érvényesülnek megfelelően Kínában, |
| --- | --- |

—

a csődjogi, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok még mindig nem érvényesülnek megfelelően Kínában,

| — | a bérköltségek torzak, mert nem rendes piaci erőviszonyok hatására, sem pedig a vállalatok és a munkavállalók közötti tárgyalásokon alakulnak ki. |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzak, mert nem rendes piaci erőviszonyok hatására, sem pedig a vállalatok és a munkavállalók közötti tárgyalásokon alakulnak ki.

| (59) | A (26) és a (27) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormány nem fogalmazott meg olyan észrevételeket vagy szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek alátámasztják vagy cáfolják az ügy iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt, valamint a panaszos által kiegészítésül szolgáltatott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a jelen ügyre való alkalmazása indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(59)

A (26) és a (27) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormány nem fogalmazott meg olyan észrevételeket vagy szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek alátámasztják vagy cáfolják az ügy iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt, valamint a panaszos által kiegészítésül szolgáltatott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a jelen ügyre való alkalmazása indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

| (60) | Ebben a kérdésben mindössze egyetlen exportáló gyártó fogalmazott meg észrevételeket, azt állítva, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján végzett számítása nincs összhangban a WTO megállapodásaival, különös tekintettel a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvre (a továbbiakban: jegyzőkönyv) és a dömpingellenes megállapodásra. |
| --- | --- |

(60)

Ebben a kérdésben mindössze egyetlen exportáló gyártó fogalmazott meg észrevételeket, azt állítva, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján végzett számítása nincs összhangban a WTO megállapodásaival, különös tekintettel a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvre (a továbbiakban: jegyzőkönyv) és a dömpingellenes megállapodásra.

| (61) | Ennek kapcsán az exportáló gyártó előadta, hogy miután a jegyzőkönyv 15. szakasza hatályát vesztette, az EU-nak nincs módja arra, hogy eltérjen a rendes érték megállapításának standard módszertanától, azaz – hacsak a dömpingellenes megállapodás másként nem rendelkezik – kizárólag az exportáló ország belföldi áraiból és költségeiből szabad kiindulnia. Ezért az EU-nak a dömpingellenes megállapodás 2. cikkével összhangban a standard módszertant kell alkalmaznia. Emellett az érdekelt fél azt is felvetette, hogy a jelentős torzulások fogalma még csak nem is szerepel a dömpingellenes megállapodásban. Mivel az ilyen jellegű konkrét intézkedésnek nincs jogalapja sem a dömpingellenes megállapodásban, sem az 1994. évi GATT-ban, a jelentős torzulások fennállására vonatkozó ténymegállapítások megfogalmazása, és ebből fakadóan a rendes érték számítása nem felel meg a dömpingellenes megállapodás 1., 2., 6.1. és 18.1. cikkének. |
| --- | --- |

(61)

Ennek kapcsán az exportáló gyártó előadta, hogy miután a jegyzőkönyv 15. szakasza hatályát vesztette, az EU-nak nincs módja arra, hogy eltérjen a rendes érték megállapításának standard módszertanától, azaz – hacsak a dömpingellenes megállapodás másként nem rendelkezik – kizárólag az exportáló ország belföldi áraiból és költségeiből szabad kiindulnia. Ezért az EU-nak a dömpingellenes megállapodás 2. cikkével összhangban a standard módszertant kell alkalmaznia. Emellett az érdekelt fél azt is felvetette, hogy a jelentős torzulások fogalma még csak nem is szerepel a dömpingellenes megállapodásban. Mivel az ilyen jellegű konkrét intézkedésnek nincs jogalapja sem a dömpingellenes megállapodásban, sem az 1994. évi GATT-ban, a jelentős torzulások fennállására vonatkozó ténymegállapítások megfogalmazása, és ebből fakadóan a rendes érték számítása nem felel meg a dömpingellenes megállapodás 1., 2., 6.1. és 18.1. cikkének.

| (62) | A jelen vizsgálat keretében a Bizottság a (112) preambulumbekezdésben megállapította, hogy helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság nem ért egyet az érdekelt fél azon kijelentésével, hogy a Bizottság nem alkalmazhatja a 2. cikk (6a) bekezdését. Ellenkezőleg: a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése alkalmazható, és a jelen ügy körülményeire való tekintettel szükséges is az alkalmazása. Emellett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a rendelkezés összhangban van az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság álláspontja szerint ahogyan az a DS473 EU–biodízel (Argentína) ügyben tisztázásra került, az alaprendelet azon rendelkezései, amelyek valamennyi WTO-tag esetében általánosan alkalmazandók, különösen pedig a 2. cikk (5) bekezdésének második albekezdése, lehetővé teszi, hogy a Bizottság – a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett – harmadik ország adatait használja fel. Végezetül a Kínából érkező termékekkel kapcsolatos dömpingellenes eljárásokban a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának azon részei, amelyek nem vesztették hatályukat, mind a piacgazdaság fogalmi jellemzői, mind pedig a nem a kínai árakkal és költségekkel való szigorú összehasonlításon alapuló módszertan alkalmazása tekintetében továbbra is alkalmazhatók a rendes érték megállapítására. |
| --- | --- |

(62)

A jelen vizsgálat keretében a Bizottság a (112) preambulumbekezdésben megállapította, hogy helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság nem ért egyet az érdekelt fél azon kijelentésével, hogy a Bizottság nem alkalmazhatja a 2. cikk (6a) bekezdését. Ellenkezőleg: a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése alkalmazható, és a jelen ügy körülményeire való tekintettel szükséges is az alkalmazása. Emellett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a rendelkezés összhangban van az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság álláspontja szerint ahogyan az a DS473 EU–biodízel (Argentína) ügyben tisztázásra került, az alaprendelet azon rendelkezései, amelyek valamennyi WTO-tag esetében általánosan alkalmazandók, különösen pedig a 2. cikk (5) bekezdésének második albekezdése, lehetővé teszi, hogy a Bizottság – a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett – harmadik ország adatait használja fel. Végezetül a Kínából érkező termékekkel kapcsolatos dömpingellenes eljárásokban a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának azon részei, amelyek nem vesztették hatályukat, mind a piacgazdaság fogalmi jellemzői, mind pedig a nem a kínai árakkal és költségekkel való szigorú összehasonlításon alapuló módszertan alkalmazása tekintetében továbbra is alkalmazhatók a rendes érték megállapítására.

| (63) | Az exportáló gyártó azt is felvetette, hogy a panaszos nem mutatott be bizonyítékot arról, hogy magán az acélkerékpiacon jelentős torzulások állnak fenn, hanem ehelyett pusztán a kínai acélpiacon fennálló torzulásokra alapozta állításait. |
| --- | --- |

(63)

Az exportáló gyártó azt is felvetette, hogy a panaszos nem mutatott be bizonyítékot arról, hogy magán az acélkerékpiacon jelentős torzulások állnak fenn, hanem ehelyett pusztán a kínai acélpiacon fennálló torzulásokra alapozta állításait.

| (64) | A Bizottság rámutatott arra, hogy a kínai acélpiaccal kapcsolatos észrevételek az érintett termék szempontjából is relevánsak, hiszen, acéltermékről lévén szó, az érintett termék is az acélágazat részének tekinthető. Az acél több mint 60 %-ot tesz ki az érintett termék előállítási költségén belül. Továbbá a közúti acélkerekek gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyag az előállítási költségek több mint 50 %-át kitevő melegen hengerelt síkacél, amelyet szintén a kínai acélpiacon gyártanak, és amellyel kapcsolatban korábbi piacvédelmi vizsgálatok (11) keretében már megerősítést nyertek a torzulásokkal kapcsolatos ténymegállapítások. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság rámutatott arra, hogy a kínai acélpiaccal kapcsolatos észrevételek az érintett termék szempontjából is relevánsak, hiszen, acéltermékről lévén szó, az érintett termék is az acélágazat részének tekinthető. Az acél több mint 60 %-ot tesz ki az érintett termék előállítási költségén belül. Továbbá a közúti acélkerekek gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyag az előállítási költségek több mint 50 %-át kitevő melegen hengerelt síkacél, amelyet szintén a kínai acélpiacon gyártanak, és amellyel kapcsolatban korábbi piacvédelmi vizsgálatok (11) keretében már megerősítést nyertek a torzulásokkal kapcsolatos ténymegállapítások.

11

| (65) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott.

3.2.1.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (66) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása (12)”. Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (13) |
| --- | --- |

(66)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása (12)”. Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (13)

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

12

13

| (67) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe (14)”. Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(67)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe (14)”. Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

14

| (68) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (15) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(68)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (15) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

15

| (69) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Nemcsak a tervek kötelező volta miatt, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el és hatáskörüket azoknak megfelelően gyakorolják, a gazdasági szereplők kénytelenek követni a tervekben meghatározott prioritásokat (lásd még a 3.2.1.5. szakaszt). (16) |
| --- | --- |

(69)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Nemcsak a tervek kötelező volta miatt, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el és hatáskörüket azoknak megfelelően gyakorolják, a gazdasági szereplők kénytelenek követni a tervekben meghatározott prioritásokat (lásd még a 3.2.1.5. szakaszt). (16)

16

| (70) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.1.8. szakaszt). (17) Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét. (18) |
| --- | --- |

(70)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.1.8. szakaszt). (17) Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét. (18)

17

18

| (71) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára. (19) Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének. (20) |
| --- | --- |

(71)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára. (19) Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének. (20)

19

20

| (72) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (21) |
| --- | --- |

(72)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (21)

21

3.2.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (73) | Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(73)

Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (74) | A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása. (22) Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). (23) |
| --- | --- |

(74)

A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása. (22) Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). (23)

22

23

| (75) | Az acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. (24) Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa a vas- és acéltermelés 60–70 %-át. (25) Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította. (26) Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között. (27) |
| --- | --- |

(75)

Az acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. (24) Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa a vas- és acéltermelés 60–70 %-át. (25) Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította. (26) Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között. (27)

24

25

26

27

| (76) | Az acéliparban érvényesülő kormányzati ellenőrzés és beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő acélgyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.2.1.5. pontban foglaltaknak megfelelően az acélágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(76)

Az acéliparban érvényesülő kormányzati ellenőrzés és beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő acélgyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.2.1.5. pontban foglaltaknak megfelelően az acélágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

| (77) | Mindamellett, hogy Kínában a közúti acélkerekeket döntően magántulajdonú vállalatok gyártják, a legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt síkacél piacán az állami ellenőrzés és beavatkozás a fentiekben ismertetett általános keretek között zajlik. |
| --- | --- |

(77)

Mindamellett, hogy Kínában a közúti acélkerekeket döntően magántulajdonú vállalatok gyártják, a legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt síkacél piacán az állami ellenőrzés és beavatkozás a fentiekben ismertetett általános keretek között zajlik.

| (78) | Megállapítást nyert, hogy a közúti acélkerekek ellenőrzött gyártói mind állami, mind pedig magántulajdonú beszállítóktól vásároltak melegen hengerelt síkacélt. Ugyanakkor több korábbi, Kínával szembeni, a melegen hengerelt acéltermékekre, illetve a melegen hengerelt síkacélból mint nyersanyagból előállított más termékekre vonatkozó – köztük a legutóbbi, a szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó (28) – szubvencióellenes vizsgálat ténymegállapításaiból kiindulva kijelenthető, hogy a melegen hengerelt síkacél gyártójának tulajdonosi viszonyai irrelevánsak a torzulások fennállásának megállapítása szempontjából. |
| --- | --- |

(78)

Megállapítást nyert, hogy a közúti acélkerekek ellenőrzött gyártói mind állami, mind pedig magántulajdonú beszállítóktól vásároltak melegen hengerelt síkacélt. Ugyanakkor több korábbi, Kínával szembeni, a melegen hengerelt acéltermékekre, illetve a melegen hengerelt síkacélból mint nyersanyagból előállított más termékekre vonatkozó – köztük a legutóbbi, a szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó (28) – szubvencióellenes vizsgálat ténymegállapításaiból kiindulva kijelenthető, hogy a melegen hengerelt síkacél gyártójának tulajdonosi viszonyai irrelevánsak a torzulások fennállásának megállapítása szempontjából.

28

| (79) | A szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó említett vizsgálat keretében a Bizottság megállapította, hogy a szerves bevonatú acéltermékek gyártói számára melegen hengerelt acéltermékeket szállító állami tulajdonú vállalatok a WTO Fellebbezési Testülete által meghatározott vizsgálat szerint közjogi szervnek minősültek, tekintettel arra, hogy kormányzati feladatot láttak el, és ennek során kormányzati hatáskört gyakoroltak. A Bizottság emellett azt is megállapította, hogy a kínai kormány a szubvencióellenes alaprendelet (29) 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. és iv. alpontja értelmében megbízta a melegen hengerelt síkacél kínai magántulajdonú gyártóit az áruk szállításával és utasította őket erre, és ezek a vállalatok az állami tulajdonú acélipari vállalatokkal azonos piaci magatartást tanúsítottak. Végezetül Kína vonatkozásában a melegen hengerelt síkacél árának torzult volta is megállapítást nyert. Ez az állami tulajdonú vállalatoknak a melegen hengerelt síkacél kínai piacán tapasztalható jelentős erőfölényének volt betudható, valamint annak, hogy a magántulajdonú beszállítók által a melegen hengerelt síkacélért felszámított árak igazodtak az állami tulajdonú vállalatok által felszámított árakhoz. |
| --- | --- |

(79)

A szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó említett vizsgálat keretében a Bizottság megállapította, hogy a szerves bevonatú acéltermékek gyártói számára melegen hengerelt acéltermékeket szállító állami tulajdonú vállalatok a WTO Fellebbezési Testülete által meghatározott vizsgálat szerint közjogi szervnek minősültek, tekintettel arra, hogy kormányzati feladatot láttak el, és ennek során kormányzati hatáskört gyakoroltak. A Bizottság emellett azt is megállapította, hogy a kínai kormány a szubvencióellenes alaprendelet (29) 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. és iv. alpontja értelmében megbízta a melegen hengerelt síkacél kínai magántulajdonú gyártóit az áruk szállításával és utasította őket erre, és ezek a vállalatok az állami tulajdonú acélipari vállalatokkal azonos piaci magatartást tanúsítottak. Végezetül Kína vonatkozásában a melegen hengerelt síkacél árának torzult volta is megállapítást nyert. Ez az állami tulajdonú vállalatoknak a melegen hengerelt síkacél kínai piacán tapasztalható jelentős erőfölényének volt betudható, valamint annak, hogy a magántulajdonú beszállítók által a melegen hengerelt síkacélért felszámított árak igazodtak az állami tulajdonú vállalatok által felszámított árakhoz.

29

| (80) | Emellett a legtöbb gépjárműgyártó vállalat továbbra is (részlegesen) állami tulajdonban van. A külföldi gépjárműgyártók nagyobb állami tulajdonú vállalatokkal hoztak létre közös vállalkozásokat, tekintettel arra, hogy a külföldi vállalatok tőkerészesedése 1994 óta korlátozva van. (30) |
| --- | --- |

(80)

Emellett a legtöbb gépjárműgyártó vállalat továbbra is (részlegesen) állami tulajdonban van. A külföldi gépjárműgyártók nagyobb állami tulajdonú vállalatokkal hoztak létre közös vállalkozásokat, tekintettel arra, hogy a külföldi vállalatok tőkerészesedése 1994 óta korlátozva van. (30)

30

| (81) | A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést fogalmazza meg, hogy a közúti acélkerekek kínai piacát jelentős részben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek a kínai kormány tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak. |
| --- | --- |

(81)

A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést fogalmazza meg, hogy a közúti acélkerekek kínai piacát jelentős részben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek a kínai kormány tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak.

3.2.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (82) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (31) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (32)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. (33) Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (34) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazara kiterjedően érvényesülnek, így a közúti acélkerekek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(82)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (31) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (32)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. (33) Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (34) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazara kiterjedően érvényesülnek, így a közúti acélkerekek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

31

32

33

34

| (83) | Ahogyan korábban már említettük, az acélágazatban a legnagyobb acélgyártók (köztük a melegen hengerelt síkacél gyártói) között nagy számban vannak állami tulajdonú vállalatok. Többet közülük – egyebek mellett a Baosteelt, az Anshan Iron and Steelt és a Wuhan Iron and Steelt – az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum (35) példaként említ a tizenkettedik ötéves terv sikerei kapcsán. A melegen hengerelt síkacél állami tulajdonú gyártóinak nyilvános dokumentumai néha hangsúlyozzák is a kínai kormánnyal fennálló kapcsolatot. Például a Baoshan Iron & Steel (más néven Baosteel) 2016. évi féléves jelentése kijelenti: „[a] vállalat elkötelezte magát a tizenharmadik regionális ötéves terv teljesítése mellett, és az erőforrásokon való osztozásról, a városi gazdasági egységek összekapcsolásáról és az ökológiai környezet kialakításáról széles körű konszenzusra jutott a helyi kormányzati szervekkel”. (36) A Kínából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékekre vonatkozóan nemrégiben lefolytatott szubvencióellenes vizsgálat (37) keretében a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat mintájában szereplő négy exportáló gyártói csoport közül hármat állami tulajdonú vállalatok alkottak. Mindhárom vállalatcsoportban az igazgatóság vagy a vállalat elnöke látta el az adott vállalatcsoportnál működő KKP-alapszervezet pártbizottsági titkári tisztségét is. |
| --- | --- |

(83)

Ahogyan korábban már említettük, az acélágazatban a legnagyobb acélgyártók (köztük a melegen hengerelt síkacél gyártói) között nagy számban vannak állami tulajdonú vállalatok. Többet közülük – egyebek mellett a Baosteelt, az Anshan Iron and Steelt és a Wuhan Iron and Steelt – az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum (35) példaként említ a tizenkettedik ötéves terv sikerei kapcsán. A melegen hengerelt síkacél állami tulajdonú gyártóinak nyilvános dokumentumai néha hangsúlyozzák is a kínai kormánnyal fennálló kapcsolatot. Például a Baoshan Iron & Steel (más néven Baosteel) 2016. évi féléves jelentése kijelenti: „[a] vállalat elkötelezte magát a tizenharmadik regionális ötéves terv teljesítése mellett, és az erőforrásokon való osztozásról, a városi gazdasági egységek összekapcsolásáról és az ökológiai környezet kialakításáról széles körű konszenzusra jutott a helyi kormányzati szervekkel”. (36) A Kínából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékekre vonatkozóan nemrégiben lefolytatott szubvencióellenes vizsgálat (37) keretében a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat mintájában szereplő négy exportáló gyártói csoport közül hármat állami tulajdonú vállalatok alkottak. Mindhárom vállalatcsoportban az igazgatóság vagy a vállalat elnöke látta el az adott vállalatcsoportnál működő KKP-alapszervezet pártbizottsági titkári tisztségét is.

35

36

37

| (84) | A kínai kormány beavatkozása a gépjárműiparban is tetten érhető. Például a gépjárműiparban működő egyik állami tulajdonú vállalat, a SAIC Motor 2018. évi éves jelentése kijelenti, hogy „[a]z állami kormányok erőteljes ösztönzésének és a gépjárműipari vállalatok nem szűnő erőfeszítéseinek köszönhetően Kína az újszerű energiát hasznosító gépjárművek világpiacának legnagyobb szereplőjévé nőtte ki magát, virágzó és világviszonylatban élenjáró új műszaki megoldásokat alkalmaz, olyan új modelleket kínál, mint az intelligens és hálózatba kapcsolt járművek vagy a mobilitásmegosztás, és meghatározó szerepet játszik a globális gépjárműipar új korszakának alakításában. (38)” |
| --- | --- |

(84)

A kínai kormány beavatkozása a gépjárműiparban is tetten érhető. Például a gépjárműiparban működő egyik állami tulajdonú vállalat, a SAIC Motor 2018. évi éves jelentése kijelenti, hogy „[a]z állami kormányok erőteljes ösztönzésének és a gépjárműipari vállalatok nem szűnő erőfeszítéseinek köszönhetően Kína az újszerű energiát hasznosító gépjárművek világpiacának legnagyobb szereplőjévé nőtte ki magát, virágzó és világviszonylatban élenjáró új műszaki megoldásokat alkalmaz, olyan új modelleket kínál, mint az intelligens és hálózatba kapcsolt járművek vagy a mobilitásmegosztás, és meghatározó szerepet játszik a globális gépjárműipar új korszakának alakításában. (38)”

38

| (85) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a közúti acélkerekek piacára. (39) Az acélágazatban, a gépjárműiparban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre. |
| --- | --- |

(85)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a közúti acélkerekek piacára. (39) Az acélágazatban, a gépjárműiparban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre.

39

3.2.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (86) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (40) |
| --- | --- |

(86)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (40)

40

| (87) | A kínai kormány az acélipart – és benne a közúti acélkerekek gyártását – kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. (41) Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelenti, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve”. (42) A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek. (43) |
| --- | --- |

(87)

A kínai kormány az acélipart – és benne a közúti acélkerekek gyártását – kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. (41) Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelenti, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve”. (42) A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek. (43)

41

42

43

| (88) | A tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (44) célul tűzi ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását. (45) Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak. (46) |
| --- | --- |

(88)

A tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (44) célul tűzi ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását. (45) Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak. (46)

44

45

46

| (89) | Az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (47) (a továbbiakban: katalógus) a vas- és acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. A katalógus alkalmazását a Kínából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékekre vonatkozóan a közelmúltban lefolytatott szubvencióellenes vizsgálat (48) is megerősítette. |
| --- | --- |

(89)

Az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (47) (a továbbiakban: katalógus) a vas- és acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. A katalógus alkalmazását a Kínából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékekre vonatkozóan a közelmúltban lefolytatott szubvencióellenes vizsgálat (48) is megerősítette.

47

48

| (90) | A kínai kormány az ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket egyebek mellett a piacszerkezet meghatározása és átalakítása, a nyersanyagok, a beruházások, a kapacitások leépítése, a termékskálák, a tevékenységáthelyezés vagy a korszerűsítés területén. Ezekkel és más eszközökkel a kínai kormány az ágazat (ideértve a közúti acélkerekeket is) fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi. (49) A kínai kormány politikájának következményeit és az abból eredő torzulásokat a kapacitásfelesleg jelenlegi problémája szemlélteti a legvilágosabban. |
| --- | --- |

(90)

A kínai kormány az ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket egyebek mellett a piacszerkezet meghatározása és átalakítása, a nyersanyagok, a beruházások, a kapacitások leépítése, a termékskálák, a tevékenységáthelyezés vagy a korszerűsítés területén. Ezekkel és más eszközökkel a kínai kormány az ágazat (ideértve a közúti acélkerekeket is) fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi. (49) A kínai kormány politikájának következményeit és az abból eredő torzulásokat a kapacitásfelesleg jelenlegi problémája szemlélteti a legvilágosabban.

49

| (91) | A gépjárműiparban a gépjárműipar-fejlesztési politika keretében bevezetett, a gépjárműgyártás területén működő közös vállalkozások külföldi tulajdoni hányadát korlátozó intézkedések a vizsgálati időszakban még hatályban voltak. Tehát a belföldi gyártókat előnyös helyzetbe hozó diszkriminatív intézkedések a közúti acélkerekek vevőire is vonatkoztak. |
| --- | --- |

(91)

A gépjárműiparban a gépjárműipar-fejlesztési politika keretében bevezetett, a gépjárműgyártás területén működő közös vállalkozások külföldi tulajdoni hányadát korlátozó intézkedések a vizsgálati időszakban még hatályban voltak. Tehát a belföldi gyártókat előnyös helyzetbe hozó diszkriminatív intézkedések a közúti acélkerekek vevőire is vonatkoztak.

| (92) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – köztük az érintett termék gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt síkacél gyártásával foglalkozó, valamint a szintén az ösztönzött acélágazat részét képező, a közúti acélkerekek gyártásával foglalkozó gazdasági ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők rendes érvényesülését. |
| --- | --- |

(92)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – köztük az érintett termék gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt síkacél gyártásával foglalkozó, valamint a szintén az ösztönzött acélágazat részét képező, a közúti acélkerekek gyártásával foglalkozó gazdasági ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők rendes érvényesülését.

3.2.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (93) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (50) |
| --- | --- |

(93)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (50)

50

| (94) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (51) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (52) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (53) |
| --- | --- |

(94)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (51) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (52) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (53)

51

52

53

| (95) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a közúti acélkerekek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi inkább: szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a megfontolások maradéktalanul érvényesek az acélágazatra, ezen belül pedig az érintett termék gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt síkacél gyártásával foglalkozó gazdasági ágazatra, illetve a szintén az acélágazat részét képező, a közúti acélkerekek gyártásával foglalkozó gazdasági ágazatra is. A Bizottság megállapította különösen, hogy a melegen hengerelt síkacél gyártói (54) élvezték a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított földhasználati jogok előnyeit. |
| --- | --- |

(95)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a közúti acélkerekek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi inkább: szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a megfontolások maradéktalanul érvényesek az acélágazatra, ezen belül pedig az érintett termék gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt síkacél gyártásával foglalkozó gazdasági ágazatra, illetve a szintén az acélágazat részét képező, a közúti acélkerekek gyártásával foglalkozó gazdasági ágazatra is. A Bizottság megállapította különösen, hogy a melegen hengerelt síkacél gyártói (54) élvezték a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított földhasználati jogok előnyeit.

54

| (96) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az acélágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(96)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az acélágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.2.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (97) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (55) A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges. (56) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (57) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(97)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (55) A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges. (56) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (57) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

55

56

57

| (98) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra utaló bizonyítékot, hogy az acélágazatra, ezen belül pedig a közúti acélkerekek és a melegen hengerelt síkacél gyártóira ne vonatkozna a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva az acélágazatnak a közúti acélkerekek és a melegen hengerelt síkacél gyártásával foglalkozó szegmenseiben a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és alapanyagok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra utaló bizonyítékot, hogy az acélágazatra, ezen belül pedig a közúti acélkerekek és a melegen hengerelt síkacél gyártóira ne vonatkozna a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva az acélágazatnak a közúti acélkerekek és a melegen hengerelt síkacél gyártásával foglalkozó szegmenseiben a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és alapanyagok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.2.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (99) | Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető. |
| --- | --- |

(99)

Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető.

| (100) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi, (58) valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (59) továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. (60) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (61) |
| --- | --- |

(100)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi, (58) valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (59) továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. (60) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (61)

58

59

60

61

| (101) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(101)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (102) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra utalnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg. (62) |
| --- | --- |

(102)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra utalnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg. (62)

62

| (103) | Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (63) Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(103)

Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (63) Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

63

| (104) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(104)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (105) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(105)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

| (106) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(106)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait.

| (107) | Összességében az utóbbi időszakban a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. |
| --- | --- |

(107)

Összességében az utóbbi időszakban a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások.

| (108) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra utaló bizonyítékot, hogy az acélágazat, ezen belül pedig a közúti acélkerekek és a melegen hengerelt síkacél gyártásával foglalkozó ágazat mentes lenne az előzőekben bemutatott, a pénzügyi rendszerre irányuló kormányzati beavatkozástól. A Bizottság emellett azt is megállapította, hogy a nyersanyagként szolgáló melegen hengerelt síkacél esetében (64) támogatásnak minősülő kedvezményes hitelezés is megvalósult. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra utaló bizonyítékot, hogy az acélágazat, ezen belül pedig a közúti acélkerekek és a melegen hengerelt síkacél gyártásával foglalkozó ágazat mentes lenne az előzőekben bemutatott, a pénzügyi rendszerre irányuló kormányzati beavatkozástól. A Bizottság emellett azt is megállapította, hogy a nyersanyagként szolgáló melegen hengerelt síkacél esetében (64) támogatásnak minősülő kedvezményes hitelezés is megvalósult. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

64

3.2.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (109) | A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.2.1.1–3.2.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.1.6–3.2.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.2.1.1–3.2.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.1.6–3.2.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

| (110) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a közúti acélkerekek gyártásához számos különböző inputra van szükség. Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a mintában szereplő exportáló gyártók minden inputot Kínában szereztek be. Amikor a közúti acélkerekek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a közúti acélkerekek gyártásához számos különböző inputra van szükség. Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a mintában szereplő exportáló gyártók minden inputot Kínában szereztek be. Amikor a közúti acélkerekek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (111) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a közúti acélkerekek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(111)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a közúti acélkerekek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.2.1.10.   Következtetés

Következtetés

| (112) | A 3.2.1.2–3.2.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig az acélágazatra és a gépjárműiparra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(112)

A 3.2.1.2–3.2.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig az acélágazatra és a gépjárműiparra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (113) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.2.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.2.2.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (114) | A reprezentatív ország kiválasztása a következő szempontok alapján történt:






  — | a Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz, (65) |
| --- | --- | --- |

(114)

A reprezentatív ország kiválasztása a következő szempontok alapján történt:

—

a Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz, (65)

65

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban, (66) |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban, (66)

66

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása az adott országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása az adott országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (115) | A (29)–(31) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. |
| --- | --- |

(115)

A (29)–(31) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához.

3.2.2.2.   Kínához hasonló gazdasági fejlettség

Kínához hasonló gazdasági fejlettség

| (116) | A Bizottság a 2019. március 6-i feljegyzésében a következő kilenc országot azonosította: Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Mexikó, Oroszország, Thaiföld és Törökország; ezen országok gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme (a továbbiakban: GNI) alapján mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság a 2019. március 6-i feljegyzésében a következő kilenc országot azonosította: Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Mexikó, Oroszország, Thaiföld és Törökország; ezen országok gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme (a továbbiakban: GNI) alapján mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik.

| (117) | A panaszos a 2019. március 11-i beadványában előadta, hogy álláspontja szerint Mexikót nem helyénvaló reprezentatív országnak tekinteni, mert a mexikói gyártók kizárólag a NAFTA hatálya alá tartozó területen értékesítették termékeiket. A panaszos azonban nem szolgáltatott bizonyítékokat arról, hogy hogyan befolyásolja az előállított áruk rendeltetési helye a reprezentatív ország kiválasztását, és hogy ez milyen hatást gyakorol az érintett termelési tényezők reprezentativitására. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(117)

A panaszos a 2019. március 11-i beadványában előadta, hogy álláspontja szerint Mexikót nem helyénvaló reprezentatív országnak tekinteni, mert a mexikói gyártók kizárólag a NAFTA hatálya alá tartozó területen értékesítették termékeiket. A panaszos azonban nem szolgáltatott bizonyítékokat arról, hogy hogyan befolyásolja az előállított áruk rendeltetési helye a reprezentatív ország kiválasztását, és hogy ez milyen hatást gyakorol az érintett termelési tényezők reprezentativitására. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

| (118) | A Bizottság a 2019. április 16-i feljegyzésében megállapította, hogy a vizsgálati időszakban Argentína magas jövedelmű országnak számított. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a reprezentatív ország kiválasztása során az eredetileg a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozóként azonosított országok közül csak nyolcat helyénvaló vizsgálni. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság a 2019. április 16-i feljegyzésében megállapította, hogy a vizsgálati időszakban Argentína magas jövedelmű országnak számított. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a reprezentatív ország kiválasztása során az eredetileg a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozóként azonosított országok közül csak nyolcat helyénvaló vizsgálni.

| (119) | A gazdasági fejlettség szintjére vonatkozóan a 2019. április 16-i feljegyzés nyomán más észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(119)

A gazdasági fejlettség szintjére vonatkozóan a 2019. április 16-i feljegyzés nyomán más észrevétel nem érkezett.

3.2.2.3.   A vizsgált termék termelése a reprezentatív országban, valamint a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A vizsgált termék termelése a reprezentatív országban, valamint a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (120) | A Bizottság a 2019. március 6-i feljegyzésben jelezte, hogy a rendelkezésre álló információk szerint az érintett terméket Argentínában, Brazíliában, Dél-Afrikában, Kolumbiában, Malajziában, Mexikóban, Oroszországban, Thaiföldön és Törökországban gyártják. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság a 2019. március 6-i feljegyzésben jelezte, hogy a rendelkezésre álló információk szerint az érintett terméket Argentínában, Brazíliában, Dél-Afrikában, Kolumbiában, Malajziában, Mexikóban, Oroszországban, Thaiföldön és Törökországban gyártják.

| (121) | A Bizottság megállapította, hogy az argentínai közútiacélkerék-gyártóra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok. A panaszos a 2019. március 11-i beadványában megerősítette, hogy az argentínai gyártó beszüntette működését. Emiatt, valamint a (118) preambulumbekezdésben megjelölt okból a Bizottság a továbbiakban nem tekintette Argentínát lehetséges reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megállapította, hogy az argentínai közútiacélkerék-gyártóra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok. A panaszos a 2019. március 11-i beadványában megerősítette, hogy az argentínai gyártó beszüntette működését. Emiatt, valamint a (118) preambulumbekezdésben megjelölt okból a Bizottság a továbbiakban nem tekintette Argentínát lehetséges reprezentatív országnak.

| (122) | A Bizottság megállapította, hogy a 2019. március 6-i feljegyzés közzétételének időpontjában a vizsgált országokban működő gyártók közül egyetlenegy esetében sem álltak rendelkezésre a vizsgálati időszakra vonatkozó releváns pénzügyi adatok. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság megállapította, hogy a 2019. március 6-i feljegyzés közzétételének időpontjában a vizsgált országokban működő gyártók közül egyetlenegy esetében sem álltak rendelkezésre a vizsgálati időszakra vonatkozó releváns pénzügyi adatok.

| (123) | Az egyik exportáló gyártó a 2019. március 18-án kelt beadványában azt javasolta, hogy a Bizottság Indiát válassza ki reprezentatív országként. A vállalat szerint Indiában legalább két gyártó foglalkozott az általa gyártott terméktípus előállításával. A vállalat emellett felvetette, hogy a Világbank által az országok osztályozására használt bruttó nemzeti jövedelem (GNI) nem megfelelő mutató az országok gazdasági fejlettségének megállapításához, hiszen az egy főre jutó GNI nem ad jó képet az országok fejlettségi szintjéről, és nem méri jól a jólétet sem. A vállalat szerint inkább a GDP-t kellene figyelembe venni. |
| --- | --- |

(123)

Az egyik exportáló gyártó a 2019. március 18-án kelt beadványában azt javasolta, hogy a Bizottság Indiát válassza ki reprezentatív országként. A vállalat szerint Indiában legalább két gyártó foglalkozott az általa gyártott terméktípus előállításával. A vállalat emellett felvetette, hogy a Világbank által az országok osztályozására használt bruttó nemzeti jövedelem (GNI) nem megfelelő mutató az országok gazdasági fejlettségének megállapításához, hiszen az egy főre jutó GNI nem ad jó képet az országok fejlettségi szintjéről, és nem méri jól a jólétet sem. A vállalat szerint inkább a GDP-t kellene figyelembe venni.

| (124) | Ennek kapcsán a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet szerint a reprezentatív országnak az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintűnek kell lennie. Az alaprendelet ugyanakkor más követelményt nem tartalmaz a megfelelő reprezentatív ország kiválasztásához. A Bizottság úgy döntött, hogy a szóban forgó információk legmegfelelőbb beszerzési forrása a Világbank adatbázisa. Ez az adatbázis lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy elegendően nagy számban azonosítson hasonló fejlettségi szintű lehetséges megfelelő reprezentatív országokat a torzulásoktól mentes költségek és árak legmegfelelőbb forrásának kiválasztásához. Olyan rangsorról van szó, amely objektív kritériumon alapul, és következetesen alkalmazható minden olyan eljárásban, amelyben a rendes érték meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt rendelkezések alapján történik, tehát biztosítja az egységességet és az egyenlő bánásmódot a különböző eljárásokban. A Világbank azért a GNI alapján rendezi az egyes gazdaságokat jövedelmi csoportokba, mert ez illeszkedik jól az operatív hitelezési politikája keretében követett módszertanhoz. Mivel a mutató az egy adott nemzetgazdaságba befolyó összes jövedelmet figyelembe veszi annak származásától függetlenül, jól tükrözi egy adott ország teljes gazdasági aktivitásának szintjét. |
| --- | --- |

(124)

Ennek kapcsán a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet szerint a reprezentatív országnak az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintűnek kell lennie. Az alaprendelet ugyanakkor más követelményt nem tartalmaz a megfelelő reprezentatív ország kiválasztásához. A Bizottság úgy döntött, hogy a szóban forgó információk legmegfelelőbb beszerzési forrása a Világbank adatbázisa. Ez az adatbázis lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy elegendően nagy számban azonosítson hasonló fejlettségi szintű lehetséges megfelelő reprezentatív országokat a torzulásoktól mentes költségek és árak legmegfelelőbb forrásának kiválasztásához. Olyan rangsorról van szó, amely objektív kritériumon alapul, és következetesen alkalmazható minden olyan eljárásban, amelyben a rendes érték meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt rendelkezések alapján történik, tehát biztosítja az egységességet és az egyenlő bánásmódot a különböző eljárásokban. A Világbank azért a GNI alapján rendezi az egyes gazdaságokat jövedelmi csoportokba, mert ez illeszkedik jól az operatív hitelezési politikája keretében követett módszertanhoz. Mivel a mutató az egy adott nemzetgazdaságba befolyó összes jövedelmet figyelembe veszi annak származásától függetlenül, jól tükrözi egy adott ország teljes gazdasági aktivitásának szintjét.

| (125) | A Bizottság emellett arra is rámutatott, hogy a Világbank rangsorában India a közepes jövedelmű országok alsó sávjában található, tehát gazdasági fejlettségének szintje nem hasonló Kínáéhoz. Ezért India nem vehető figyelembe Kína tekintetében megfelelő reprezentatív országként. Mindezek miatt a Bizottság ezt a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság emellett arra is rámutatott, hogy a Világbank rangsorában India a közepes jövedelmű országok alsó sávjában található, tehát gazdasági fejlettségének szintje nem hasonló Kínáéhoz. Ezért India nem vehető figyelembe Kína tekintetében megfelelő reprezentatív országként. Mindezek miatt a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

| (126) | A 2019. március 6-i feljegyzés nyomán benyújtott észrevételeiben az EUWA és az egyik exportáló gyártó több állítást is megfogalmazott a vizsgált termék egyes vizsgált országokban folytatott termelésével, a nemzetközi vállalatcsoportok összevont éves pénzügyi beszámolói tekintetében a vizsgált országok szempontjából esetlegesen kellő relevanciával rendelkező pénzügyi adatok rendelkezésre állásával, valamint a vizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi adatok hozzáférhetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(126)

A 2019. március 6-i feljegyzés nyomán benyújtott észrevételeiben az EUWA és az egyik exportáló gyártó több állítást is megfogalmazott a vizsgált termék egyes vizsgált országokban folytatott termelésével, a nemzetközi vállalatcsoportok összevont éves pénzügyi beszámolói tekintetében a vizsgált országok szempontjából esetlegesen kellő relevanciával rendelkező pénzügyi adatok rendelkezésre állásával, valamint a vizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi adatok hozzáférhetőségével kapcsolatban.

| (127) | A Bizottság megvizsgálta ezeket az állításokat, és az április 16-i feljegyzésében arra a következtetésre jutott, hogy Kolumbiát, Malajziát, Mexikót, Oroszországot és Thaiföldet nem helyénvaló tovább vizsgálni a reprezentatív ország kiválasztása keretében, mert a kolumbiai, a malajziai, az oroszországi és a thaiföldi gyártók pénzügyi adatai a vizsgálati időszak tekintetében nem álltak rendelkezésre. Emellett a mexikói gyártó esetében az összevont pénzügyi adatok egy olyan vállalatcsoportra vonatkoztak, amelynek tagvállalatai több országban találhatók és működnek, és nem volt lehetőség annak azonosítására, hogy a Mexikón belüli termelésnek és értékesítésnek milyen hatása van a pénzügyi eredményekre. A Bizottság emellett ideiglenesen azt is megállapította, hogy az egyik brazíliai vállalat csak alumíniumkerekeket gyártott, ezért az SGA-költségek és a nyereség meghatározása szempontjából nem volt figyelembe vehető. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság megvizsgálta ezeket az állításokat, és az április 16-i feljegyzésében arra a következtetésre jutott, hogy Kolumbiát, Malajziát, Mexikót, Oroszországot és Thaiföldet nem helyénvaló tovább vizsgálni a reprezentatív ország kiválasztása keretében, mert a kolumbiai, a malajziai, az oroszországi és a thaiföldi gyártók pénzügyi adatai a vizsgálati időszak tekintetében nem álltak rendelkezésre. Emellett a mexikói gyártó esetében az összevont pénzügyi adatok egy olyan vállalatcsoportra vonatkoztak, amelynek tagvállalatai több országban találhatók és működnek, és nem volt lehetőség annak azonosítására, hogy a Mexikón belüli termelésnek és értékesítésnek milyen hatása van a pénzügyi eredményekre. A Bizottság emellett ideiglenesen azt is megállapította, hogy az egyik brazíliai vállalat csak alumíniumkerekeket gyártott, ezért az SGA-költségek és a nyereség meghatározása szempontjából nem volt figyelembe vehető.

| (128) | A 2019. április 16-i feljegyzésben a Bizottság megállapította, hogy egy Brazíliában és Törökországban (valamint más országokban) működő nemzetközi vállalatcsoport esetében könnyen hozzáférhető pénzügyi adatok állnak rendelkezésre a vizsgálati időszakra vonatkozóan. Az éves beszámoló a vállalatcsoport összevont eredménye mellett nagy részletességű információkkal szolgált a – közúti acélkerekeket szintén gyártó – brazíliai anyavállalat eredményéről, és kisebb részletességű információkkal a két törökországi leányvállalatéról. A törökországi leányvállalatok kapcsán csak a nettó árbevételre, az értékesítési költségekre, a működési költségekre, a társasági adóra és a nyereségre vonatkozó információk álltak rendelkezésre. Ezért ezek az információk nem adtak módot a működési költségek kategóriáján belüli költségek relevanciájának értékelésére. |
| --- | --- |

(128)

A 2019. április 16-i feljegyzésben a Bizottság megállapította, hogy egy Brazíliában és Törökországban (valamint más országokban) működő nemzetközi vállalatcsoport esetében könnyen hozzáférhető pénzügyi adatok állnak rendelkezésre a vizsgálati időszakra vonatkozóan. Az éves beszámoló a vállalatcsoport összevont eredménye mellett nagy részletességű információkkal szolgált a – közúti acélkerekeket szintén gyártó – brazíliai anyavállalat eredményéről, és kisebb részletességű információkkal a két törökországi leányvállalatéról. A törökországi leányvállalatok kapcsán csak a nettó árbevételre, az értékesítési költségekre, a működési költségekre, a társasági adóra és a nyereségre vonatkozó információk álltak rendelkezésre. Ezért ezek az információk nem adtak módot a működési költségek kategóriáján belüli költségek relevanciájának értékelésére.

| (129) | A 2019. április 16-i feljegyzésben a Bizottság azt is megállapította, hogy a dél-afrikai gyártó esetében reális az a várakozás, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó éves beszámolóját kellő időben közzéteszi ahhoz, hogy azt figyelembe lehessen venni a számításokban. Annak ellenére, hogy a dél-afrikai vállalat nemzetközi vállalatcsoporthoz tartozott, a Bizottság lehetőséget látott arra, hogy az összevont pénzügyi adatokat elfogadja relevánsnak a dél-afrikai gyártóra nézve, mert a Dél-Afrikában elért forgalom nem elhanyagolható részt képviselt a vállalatcsoport teljes forgalmán belül. |
| --- | --- |

(129)

A 2019. április 16-i feljegyzésben a Bizottság azt is megállapította, hogy a dél-afrikai gyártó esetében reális az a várakozás, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó éves beszámolóját kellő időben közzéteszi ahhoz, hogy azt figyelembe lehessen venni a számításokban. Annak ellenére, hogy a dél-afrikai vállalat nemzetközi vállalatcsoporthoz tartozott, a Bizottság lehetőséget látott arra, hogy az összevont pénzügyi adatokat elfogadja relevánsnak a dél-afrikai gyártóra nézve, mert a Dél-Afrikában elért forgalom nem elhanyagolható részt képviselt a vállalatcsoport teljes forgalmán belül.

| (130) | Mindazonáltal a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a reprezentatív SGA-költségek és nyereség meghatározása szemponjtából a brazíliai gyártóra vonatkozóan rendelkezésre álló, a (128) preambulumbekezdésben említett adatok voltak a legteljesebbek. |
| --- | --- |

(130)

Mindazonáltal a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a reprezentatív SGA-költségek és nyereség meghatározása szemponjtából a brazíliai gyártóra vonatkozóan rendelkezésre álló, a (128) preambulumbekezdésben említett adatok voltak a legteljesebbek.

| (131) | A 2019. április 16-i feljegyzés nyomán megfogalmazott észrevételeiben a panaszos ismét Törökország reprezentatív országként való kiválasztása mellett foglalt állást, de nem vitatta a Bizottság azon ténymegállapítását, hogy Brazília potenciálisan figyelembe vehető lehet reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(131)

A 2019. április 16-i feljegyzés nyomán megfogalmazott észrevételeiben a panaszos ismét Törökország reprezentatív országként való kiválasztása mellett foglalt állást, de nem vitatta a Bizottság azon ténymegállapítását, hogy Brazília potenciálisan figyelembe vehető lehet reprezentatív országként.

| (132) | Következésképpen a Bizottság – a (128) preambulumbekezdésben ismertetett módon – arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált termék termelése, valamint a vizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi adatok rendelkezésre állása és minősége szempontjából Brazília megfelelő reprezentatív ország. |
| --- | --- |

(132)

Következésképpen a Bizottság – a (128) preambulumbekezdésben ismertetett módon – arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált termék termelése, valamint a vizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi adatok rendelkezésre állása és minősége szempontjából Brazília megfelelő reprezentatív ország.

| (133) | A mintában szereplő kínai exportáló gyártóknál tett ellenőrző látogatások nyomán, amelyek során a Bizottság összeállította a nyersanyagok és a hozzájuk tartozó HR-kódok végleges jegyzékét, a Bizottság megerősítettnek látta, hogy a rendes érték számításához szükséges torzulásmentes árak és referenciaértékek megállapítása szempontjából Brazília esetében álltak rendelkezésre a legteljesebb adatok. |
| --- | --- |

(133)

A mintában szereplő kínai exportáló gyártóknál tett ellenőrző látogatások nyomán, amelyek során a Bizottság összeállította a nyersanyagok és a hozzájuk tartozó HR-kódok végleges jegyzékét, a Bizottság megerősítettnek látta, hogy a rendes érték számításához szükséges torzulásmentes árak és referenciaértékek megállapítása szempontjából Brazília esetében álltak rendelkezésre a legteljesebb adatok.

3.2.2.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (134) | Annak megállapítása után, hogy Brazília a legmegfelelőbb reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(134)

Annak megállapítása után, hogy Brazília a legmegfelelőbb reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.2.2.5.   Következtetés

Következtetés

| (135) | A fenti elemzés alapján Brazília maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. Brazília jelentős mennyiségben gyártja a vizsgált terméket, és esetében teljeskörű adatok állnak rendelkezésre a vizsgálati időszakra vonatkozóan a termelési tényezőkről, az SGA-költségekről és a nyereségről. |
| --- | --- |

(135)

A fenti elemzés alapján Brazília maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. Brazília jelentős mennyiségben gyártja a vizsgált terméket, és esetében teljeskörű adatok állnak rendelkezésre a vizsgálati időszakra vonatkozóan a termelési tényezőkről, az SGA-költségekről és a nyereségről.

3.2.3.   A torzulásmentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulásmentes költségek megállapításához felhasznált források

| (136) | A Bizottság a 2019. március 6-i feljegyzésben jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő számítása keretében a legtöbb termelési tényező torzulásmentes költségének meghatározásához a Globális Kereskedelmi Atlaszt, a munkaerő torzulásmentes költségének meghatározásához a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) statisztikáit és nemzeti statisztikákat, az energia (például a villamos energia, a földgáz és a víz) torzulásmentes költségének meghatározásához pedig más, a kiválasztott reprezentatív országtól függő forrásokat fog felhasználni. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság a 2019. március 6-i feljegyzésben jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő számítása keretében a legtöbb termelési tényező torzulásmentes költségének meghatározásához a Globális Kereskedelmi Atlaszt, a munkaerő torzulásmentes költségének meghatározásához a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) statisztikáit és nemzeti statisztikákat, az energia (például a villamos energia, a földgáz és a víz) torzulásmentes költségének meghatározásához pedig más, a kiválasztott reprezentatív országtól függő forrásokat fog felhasználni.

| (137) | Az egyik exportáló gyártó a 2019. március 18-i beadványában felvetette, hogy Brazíliát nem helyénvaló megfelelő reprezentatív országnak tekinteni, mert az OECD által az ipari nyersanyagokra vonatkozó exportkorlátozásokról vezetett nyilvántartás (67) tanúsága szerint Brazíliában exportkorlátozások vannak érvényben a síkhengerelt termékekre vonatkozóan, ami potenciálisan kihathat ennek az inputnak nemcsak a belföldi árára, hanem az importárára is. Ezzel kapcsolatban az exportáló gyártó kiemelte, hogy a melegen hengerelt acél mint nyersanyag 40–60 %-ot képvisel a teljes előállítási költségen belül. |
| --- | --- |

(137)

Az egyik exportáló gyártó a 2019. március 18-i beadványában felvetette, hogy Brazíliát nem helyénvaló megfelelő reprezentatív országnak tekinteni, mert az OECD által az ipari nyersanyagokra vonatkozó exportkorlátozásokról vezetett nyilvántartás (67) tanúsága szerint Brazíliában exportkorlátozások vannak érvényben a síkhengerelt termékekre vonatkozóan, ami potenciálisan kihathat ennek az inputnak nemcsak a belföldi árára, hanem az importárára is. Ezzel kapcsolatban az exportáló gyártó kiemelte, hogy a melegen hengerelt acél mint nyersanyag 40–60 %-ot képvisel a teljes előállítási költségen belül.

67

| (138) | A Bizottság megvizsgálta a brazíliai exportkorlátozások létét, és a 2019. április 16-i feljegyzésben megerősítette, hogy egyes síkacél termékek az érzékeny áruk és a közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások exportjáról szóló, 1995. október 10-i 9.112. számú törvény (68) alapján exportengedélyezés hatálya alá tartoznak. A vizsgálat adott szakaszában a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók nem használtak fel olyan síkhengerelt termékeket, amelyek a brazíliai exportkorlátozással érintett HR-kódok alá tartoznak. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság megvizsgálta a brazíliai exportkorlátozások létét, és a 2019. április 16-i feljegyzésben megerősítette, hogy egyes síkacél termékek az érzékeny áruk és a közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások exportjáról szóló, 1995. október 10-i 9.112. számú törvény (68) alapján exportengedélyezés hatálya alá tartoznak. A vizsgálat adott szakaszában a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók nem használtak fel olyan síkhengerelt termékeket, amelyek a brazíliai exportkorlátozással érintett HR-kódok alá tartoznak.

68

| (139) | Az ellenőrző látogatások nyomán a Bizottság ugyanakkor azt állapította meg, hogy a (138) preambulumbekezdésben említett exportkorlátozással érintett HR-kódok közül az egyik, a 7228 70 HR-alszám („szögvas, idomvas és szelvény”) alá tartozó síkhengerelt termékeket az egyetlen megvizsgált exportáló gyártó felhasználta az érintett termék előállítása során. |
| --- | --- |

(139)

Az ellenőrző látogatások nyomán a Bizottság ugyanakkor azt állapította meg, hogy a (138) preambulumbekezdésben említett exportkorlátozással érintett HR-kódok közül az egyik, a 7228 70 HR-alszám („szögvas, idomvas és szelvény”) alá tartozó síkhengerelt termékeket az egyetlen megvizsgált exportáló gyártó felhasználta az érintett termék előállítása során.

| (140) | Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a kérdéses termelési tényező torz költségeinek kiküszöbölése érdekében a brazíliai importár helyett egy nemzetközi referenciaértéket vesz figyelembe. Ezt a referenciaértéket a (158) preambulumbekezdés ismerteti. |
| --- | --- |

(140)

Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a kérdéses termelési tényező torz költségeinek kiküszöbölése érdekében a brazíliai importár helyett egy nemzetközi referenciaértéket vesz figyelembe. Ezt a referenciaértéket a (158) preambulumbekezdés ismerteti.

| (141) | Az egyik exportáló gyártó a 2019. március 18-i beadványában felvetette, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a fogyóeszközöket nem helyénvaló figyelembe venni a termelési tényezők között, mert az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja csak felhasznált nyersanyagokra és energiára utal, fogyóeszközökre nem. |
| --- | --- |

(141)

Az egyik exportáló gyártó a 2019. március 18-i beadványában felvetette, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a fogyóeszközöket nem helyénvaló figyelembe venni a termelési tényezők között, mert az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja csak felhasznált nyersanyagokra és energiára utal, fogyóeszközökre nem.

| (142) | A Bizottság a 2019. április 16-i feljegyzésben kijelentette, hogy a fogyóeszközök is az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja hatálya alá tartoznak, mert ez a rendelkezés kivétel nélkül az összes, a rendes érték számításához szükséges előállítási és értékesítési költségre kiterjed. Ezzel szemben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja azon „jelentős torzulások” fogalmát magyarázza, amelyek fennállása esetén a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján kell meghatározni, és ebben az összefüggésben említi a jelentett árakat és költségeket (amelyek magukban foglalják a nyersanyagok és az energia költségét, de nem kizárólag ezekét). A Bizottság ennek alapján úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártóknak minden előállítási és értékesítési költséget jelenteniük kell, így a fogyóeszközök költségét is, függetlenül a teljes előállítási költségen belül képviselt részaránytól, és mindezeket a költségeket figyelembe kell venni a rendes érték számításában. Ennek alapján a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság a 2019. április 16-i feljegyzésben kijelentette, hogy a fogyóeszközök is az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja hatálya alá tartoznak, mert ez a rendelkezés kivétel nélkül az összes, a rendes érték számításához szükséges előállítási és értékesítési költségre kiterjed. Ezzel szemben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja azon „jelentős torzulások” fogalmát magyarázza, amelyek fennállása esetén a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján kell meghatározni, és ebben az összefüggésben említi a jelentett árakat és költségeket (amelyek magukban foglalják a nyersanyagok és az energia költségét, de nem kizárólag ezekét). A Bizottság ennek alapján úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártóknak minden előállítási és értékesítési költséget jelenteniük kell, így a fogyóeszközök költségét is, függetlenül a teljes előállítási költségen belül képviselt részaránytól, és mindezeket a költségeket figyelembe kell venni a rendes érték számításában. Ennek alapján a Bizottság a felvetést elutasította.

| (143) | A Bizottság a 2019. április 16-i feljegyzésben – kiindulva abból a döntéséből, hogy Brazíliát tekinti reprezentatív országnak – tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a termelési tényezők torzulásmentes költségének meghatározásához a Globális Kereskedelmi Atlaszt, a torzulásmentes munkaerőköltség meghatározásához az ILO statisztikáit és más nyilvánosan hozzáférhető forrásokat, (69) az érintett energiafajták torzulásmentes költségének meghatározásához pedig az e célra kiválasztott brazíliai villamosenergia-, földgáz- és vízszolgáltatók által felszámított díjakat fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság a 2019. április 16-i feljegyzésben – kiindulva abból a döntéséből, hogy Brazíliát tekinti reprezentatív országnak – tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a termelési tényezők torzulásmentes költségének meghatározásához a Globális Kereskedelmi Atlaszt, a torzulásmentes munkaerőköltség meghatározásához az ILO statisztikáit és más nyilvánosan hozzáférhető forrásokat, (69) az érintett energiafajták torzulásmentes költségének meghatározásához pedig az e célra kiválasztott brazíliai villamosenergia-, földgáz- és vízszolgáltatók által felszámított díjakat fogja felhasználni.

69

| (144) | A Bizottság emellett arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a torzulásmentes SGA-költségek és nyereség meghatározásához az IochpeMaxion csoport – és különösen a brazíliai székhelyű anyavállalat – pénzügyi adatait fogja felhasználni, amelyek részletesen hozzáférhetők egy, a vállalatcsoportnak a 2018. december 31-ével végződő évre vonatkozó egyedi pénzügyi beszámolóit és összevont pénzügyi beszámolóját, valamint a független könyvvizsgáló jelentését tartalmazó dokumentumban. (70) |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság emellett arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a torzulásmentes SGA-költségek és nyereség meghatározásához az IochpeMaxion csoport – és különösen a brazíliai székhelyű anyavállalat – pénzügyi adatait fogja felhasználni, amelyek részletesen hozzáférhetők egy, a vállalatcsoportnak a 2018. december 31-ével végződő évre vonatkozó egyedi pénzügyi beszámolóit és összevont pénzügyi beszámolóját, valamint a független könyvvizsgáló jelentését tartalmazó dokumentumban. (70)

a 2018. december 31-ével végződő évre vonatkozó egyedi pénzügyi beszámolóit és összevont pénzügyi beszámolóját, valamint a független könyvvizsgáló jelentését tartalmazó dokumentumban

70

| (145) | A torzulásmentes költségek és referenciaértékek forrásaira vonatkozóan a 2019. április 16-i feljegyzés nyomán más észrevétel nem érkezett a Bizottsághoz. Ezért a Bizottság ideiglenesen megerősítette a (143) és a (144) preambulumbekezdésben felsorolt forrásokat. |
| --- | --- |

(145)

A torzulásmentes költségek és referenciaértékek forrásaira vonatkozóan a 2019. április 16-i feljegyzés nyomán más észrevétel nem érkezett a Bizottsághoz. Ezért a Bizottság ideiglenesen megerősítette a (143) és a (144) preambulumbekezdésben felsorolt forrásokat.

3.2.4.   Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

3.2.4.1.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (146) | A (29) preambulumbekezdésben már említett módon a 2019. március 6-i feljegyzésben a Bizottság – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – megkísérelte összeállítani azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak az érintett termék előállításához, továbbá mindegyik termelési tényező esetében megjelölte a felhasználni kívánt forrásokat. |
| --- | --- |

(146)

A (29) preambulumbekezdésben már említett módon a 2019. március 6-i feljegyzésben a Bizottság – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – megkísérelte összeállítani azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak az érintett termék előállításához, továbbá mindegyik termelési tényező esetében megjelölte a felhasználni kívánt forrásokat.

| (147) | A termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz sem a 2019. március 6-i, sem a 2019. április 16-i feljegyzés nyomán nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(147)

A termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz sem a 2019. március 6-i, sem a 2019. április 16-i feljegyzés nyomán nem érkezett észrevétel.

| (148) | A Bizottság a 2019. április 16-i feljegyzésben az érdekelt felektől kapott információk alapján összeállította annak a 60 potenciális HR-kódnak a jegyzékét, amelyek alá az érintett termék gyártása során felhasznált termelési tényezők tartozhatnak. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság a 2019. április 16-i feljegyzésben az érdekelt felektől kapott információk alapján összeállította annak a 60 potenciális HR-kódnak a jegyzékét, amelyek alá az érintett termék gyártása során felhasznált termelési tényezők tartozhatnak.

| (149) | A Bizottság ezt követően a termelési tényezők és a hozzájuk tartozó HR-kódok végleges jegyzékét a mintában szereplő exportáló gyártók telephelyén tartott ellenőrző látogatások nyomán állapította meg. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság ezt követően a termelési tényezők és a hozzájuk tartozó HR-kódok végleges jegyzékét a mintában szereplő exportáló gyártók telephelyén tartott ellenőrző látogatások nyomán állapította meg.

| (150) | Az érdekelt felek által szolgáltatott és az ellenőrző látogatások keretében ellenőrzött információk összessége alapján a Bizottság a következő termelési tényezőket és HR-kódokat azonosította:

  1. táblázat








  Termelési tényező | Kód a brazíliai vámnómenklatúrában | Torzulásmentes érték |
| --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Melegen hengerelt síkacél termékek, nem pácolva, legalább 600 mm szélességgel és: | | |
| — | 10 mm-nél nagyobb vastagsággal |

(150)

Az érdekelt felek által szolgáltatott és az ellenőrző látogatások keretében ellenőrzött információk összessége alapján a Bizottság a következő termelési tényezőket és HR-kódokat azonosította:

1. táblázat

1. táblázat

Termelési tényező

Kód a brazíliai vámnómenklatúrában

Torzulásmentes érték

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Melegen hengerelt síkacél termékek, nem pácolva, legalább 600 mm szélességgel és:

—

10 mm-nél nagyobb vastagsággal

7208 36

4,91 CNY/kg

| — | legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagsággal |
| --- | --- |

—

legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagsággal

7208 37 00

4,86 CNY/kg

| — | legalább 3 mm, de 4,75 mm-nél kisebb vastagsággal |
| --- | --- |

—

legalább 3 mm, de 4,75 mm-nél kisebb vastagsággal

7208 38

4,89 CNY/kg

| — | 3 mm-nél kisebb vastagsággal |
| --- | --- |

—

3 mm-nél kisebb vastagsággal

7208 39

4,57 CNY/kg

Acélszelvények

| — | Szögvas, idomvas és szelvény |
| --- | --- |

—

Szögvas, idomvas és szelvény

N. a.

5,06 CNY/kg

Festék

| — | Poliészter-alapú |
| --- | --- |

—

Poliészter-alapú

3208 10

42,87 CNY/kg

| — | Akril- vagy vinilpolimer-alapú |
| --- | --- |

—

Akril- vagy vinilpolimer-alapú

3208 20

42,12 CNY/kg

| — | Más |
| --- | --- |

—

Más

3208 90

54,65 CNY/kg

| — | Epoxigyanták |
| --- | --- |

—

Epoxigyanták

3907 30

28,70 CNY/kg

Hegesztőhuzal

| — | Szénacél huzal |
| --- | --- |

—

Szénacél huzal

7217 30

12,51 CNY/kg

| — | Szilícium-mangán acél huzal |
| --- | --- |

—

Szilícium-mangán acél huzal

7229 20 00

9,73 CNY/kg

| — | Más ötvözöttacél huzal |
| --- | --- |

—

Más ötvözöttacél huzal

7229 90 00

21,74 CNY/kg

Szelep

8481 30 00

10,30 CNY/db

Gázok

| — | Propán, cseppfolyós |
| --- | --- |

—

Propán, cseppfolyós

2711 12

3,73 CNY/kg

| — | Argon |
| --- | --- |

—

Argon

2804 21

N. a. (lásd a (153) és a (154) preambulumbekezdést)

| — | Nitrogén |
| --- | --- |

—

Nitrogén

2804 30 00

10,86 CNY/m3

3

| — | Oxigén |
| --- | --- |

—

Oxigén

2804 40 00

6,69 CNY/m3

3

| — | Szén-dioxid |
| --- | --- |

—

Szén-dioxid

2811 21 00

24,76 CNY/kg

Más vegyi anyagok

| — | Sósav |
| --- | --- |

—

Sósav

2806 10

1,68 CNY/kg

| — | Marónátron |
| --- | --- |

—

Marónátron

2815 12 00

2,41 CNY/kg

| — | Dinátrium-karbonát |
| --- | --- |

—

Dinátrium-karbonát

2836 20

1,45 CNY/kg

| — | Tejsav |
| --- | --- |

—

Tejsav

2918 11 00

21,22 CNY/kg

| — | Nátrium-hidrogén-karbonát |
| --- | --- |

—

Nátrium-hidrogén-karbonát

3402 19 00

15,03 CNY/kg

| — | Kenőanyagok |
| --- | --- |

—

Kenőanyagok

3403 19 00

44,54 CNY/kg

| — | Fémfelület-marató szerek |
| --- | --- |

—

Fémfelület-marató szerek

3810 10

66,46 CNY/kg

| — | Hígító |
| --- | --- |

—

Hígító

3814 00

40,26 CNY/kg

| — | Nátrium-nitrát |
| --- | --- |

—

Nátrium-nitrát

3815 90

74,48 CNY/kg

| — | Poliakrilamid |
| --- | --- |

—

Poliakrilamid

3906 90

17,74 CNY/kg

sMunkaerő

sMunkaerő

Feldolgozóipari munkaerőköltségek

N. a.

34,53 CNY/óra

Energia

Energia

Villamos energia

N. a.

0,69–1,01 CNY/kWh

Földgáz

N. a.

3,42–4,03 CNY/m3

3

Víz

N. a.

181,92 CNY/hónap vagy 35,41–70,67 CNY/t

Falabdacs (pellet)

4401 31 00

0,65 CNY/kg

Melléktermék/hulladék

Melléktermék/hulladék

Fémtörmelék esztergaforgács, gyaluforgács, forgácsapríték, marási hulladék, fűrészpor, reszelék,

kovácsolási és csákolási hulladék formájában, összepréselve is

7204 41 00

1,70 CNY/kg

a)   Nyersanyagok és fémtörmelék

| (151) | Az ellenőrző látogatások során a Bizottság ellenőrizte az érintett termék gyártása során felhasznált nyersanyagokat és a képződő acéltörmeléket. |
| --- | --- |

(151)

Az ellenőrző látogatások során a Bizottság ellenőrizte az érintett termék gyártása során felhasznált nyersanyagokat és a képződő acéltörmeléket.

| (152) | A reprezentatív ország piaci áraira vonatkozó információk hiányában a Bizottság az acélszelvények kivételével mindegyik nyersanyag esetében az importárakra támaszkodott. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (112) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. Ezt megerősíteni látszik, hogy a Kínából Brazíliába exportált nyersanyagok egy jelentős részének importára alacsonyabb, mint más importoké. A más harmadik országokból érkező import Kína kizárását követően is reprezentatív maradt, és a Brazíliába érkező teljes volumen 40–100 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(152)

A reprezentatív ország piaci áraira vonatkozó információk hiányában a Bizottság az acélszelvények kivételével mindegyik nyersanyag esetében az importárakra támaszkodott. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (112) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. Ezt megerősíteni látszik, hogy a Kínából Brazíliába exportált nyersanyagok egy jelentős részének importára alacsonyabb, mint más importoké. A más harmadik országokból érkező import Kína kizárását követően is reprezentatív maradt, és a Brazíliába érkező teljes volumen 40–100 %-át tette ki.

| (153) | A Bizottság megállapította, hogy a Brazíliába érkező argonimport volumene elhanyagolható volt, ezért a referenciaérték nem volt megbízhatónak tekinthető. Az acéltörmelékkel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a Brazíliában érvényes importár jóval magasabb volt a melegen hengerelt síkacél termékek importáránál, ezért ezt az árat sem tekintette megbízhatónak. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság megállapította, hogy a Brazíliába érkező argonimport volumene elhanyagolható volt, ezért a referenciaérték nem volt megbízhatónak tekinthető. Az acéltörmelékkel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a Brazíliában érvényes importár jóval magasabb volt a melegen hengerelt síkacél termékek importáránál, ezért ezt az árat sem tekintette megbízhatónak.

| (154) | mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártónak az argonnal kapcsolatos tényleges költsége elhanyagolható (0,005 % alatti) részarányt képviselt a teljes nyersanyagköltségen belül, és ezért a helyettesítés forrásától függetlenül nem befolyásolta a dömpingkülönbözet-számításokat, a Bizottság úgy döntött, hogy ezt a költséget a gyártási általános költségek között veszi figyelembe. |
| --- | --- |

(154)

mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártónak az argonnal kapcsolatos tényleges költsége elhanyagolható (0,005 % alatti) részarányt képviselt a teljes nyersanyagköltségen belül, és ezért a helyettesítés forrásától függetlenül nem befolyásolta a dömpingkülönbözet-számításokat, a Bizottság úgy döntött, hogy ezt a költséget a gyártási általános költségek között veszi figyelembe.

| (155) | Az acéltörmelék torzulásmentes árának meghatározásához a Bizottság a brazíliai exportstatisztikákat használta fel. Az acéltörmelék exportárának számítására a (152) preambulumbekezdésben foglaltak értelemszerűen érvényesek. Emellett a Bizottság megállapította, hogy Brazíliából Kínába nem exportáltak acéltörmeléket. |
| --- | --- |

(155)

Az acéltörmelék torzulásmentes árának meghatározásához a Bizottság a brazíliai exportstatisztikákat használta fel. Az acéltörmelék exportárának számítására a (152) preambulumbekezdésben foglaltak értelemszerűen érvényesek. Emellett a Bizottság megállapította, hogy Brazíliából Kínába nem exportáltak acéltörmeléket.

| (156) | Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésével összhangban meghatározza az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulásmentes árát, a Bizottság az importárat megnövelte a nemzetközi fuvarozási és biztosítási költséggel, (71) alkalmazta rá a reprezentatív ország importvámját, majd az így kapott összeget tovább növelte a belföldi fuvarozás költségével. A Bizottság a nemzetközi és a belföldi fuvarozás, valamint a biztosítás költségét valamennyi nyersanyag esetében az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott ellenőrzött adatok alapján becsülte meg. |
| --- | --- |

(156)

Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésével összhangban meghatározza az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulásmentes árát, a Bizottság az importárat megnövelte a nemzetközi fuvarozási és biztosítási költséggel, (71) alkalmazta rá a reprezentatív ország importvámját, majd az így kapott összeget tovább növelte a belföldi fuvarozás költségével. A Bizottság a nemzetközi és a belföldi fuvarozás, valamint a biztosítás költségét valamennyi nyersanyag esetében az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott ellenőrzött adatok alapján becsülte meg.

71

| (157) | Azokban az esetekben, amikor a torzulásmentes nyersanyagár meghatározásának alapjaként az exportár (72) szolgált, a Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz adatait minden további kiigazítás nélkül használta fel. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a beszállító és a nemzetközi kikötő között felmerült költségek megfelelnek a beszállító és a brazíliai vevő között felmerült költségeknek. A Globális Kereskedelmi Atlaszban található ár tehát elfogadható volt az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyag áraként. |
| --- | --- |

(157)

Azokban az esetekben, amikor a torzulásmentes nyersanyagár meghatározásának alapjaként az exportár (72) szolgált, a Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz adatait minden további kiigazítás nélkül használta fel. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a beszállító és a nemzetközi kikötő között felmerült költségek megfelelnek a beszállító és a brazíliai vevő között felmerült költségeknek. A Globális Kereskedelmi Atlaszban található ár tehát elfogadható volt az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyag áraként.

72

| (158) | A (137)–(140) preambulumbekezdésben bemutatott okokból a Bizottság az acélszelvények torzulásmentes költségeit egy nemzetközi referenciaérték alapján határozta meg. Ez a torzulásmentes nemzetközi referenciaérték az általános tartószerkezeti szelvények és gerendaszelvények latin-amerikai gyártelepi ára volt. (73) A Bizottság ezt a referenciaértéket azért tekintette torzulásmentesnek, mert a Brazíliában és a Mexikóban azonosított ügyletek értékének számtani közepén alapult, és ezért feltételezhető volt, hogy az adott térség vonatkozásában versenypiaci feltételeket tükröz. A referenciaértékből adódó ár a vizsgálati időszakban a 4,55–5,61 CNY/kg tartományban helyezkedett el. |
| --- | --- |

(158)

A (137)–(140) preambulumbekezdésben bemutatott okokból a Bizottság az acélszelvények torzulásmentes költségeit egy nemzetközi referenciaérték alapján határozta meg. Ez a torzulásmentes nemzetközi referenciaérték az általános tartószerkezeti szelvények és gerendaszelvények latin-amerikai gyártelepi ára volt. (73) A Bizottság ezt a referenciaértéket azért tekintette torzulásmentesnek, mert a Brazíliában és a Mexikóban azonosított ügyletek értékének számtani közepén alapult, és ezért feltételezhető volt, hogy az adott térség vonatkozásában versenypiaci feltételeket tükröz. A referenciaértékből adódó ár a vizsgálati időszakban a 4,55–5,61 CNY/kg tartományban helyezkedett el.

73

| (159) | Egyes nyersanyagok esetében az együttműködő exportáló gyártó könyvviteli adataiban nem volt azonosítható a felhasznált mennyiség. E nyersanyagok tényleges költsége elhanyagolható (0,5 % alatti) részarányt képviselt a teljes gyártási költségen belül. Ezért ezeket a költségeket a Bizottság a (169) preambulumbekezdésben ismertetett módon a gyártási általános költségek között vette figyelembe. |
| --- | --- |

(159)

Egyes nyersanyagok esetében az együttműködő exportáló gyártó könyvviteli adataiban nem volt azonosítható a felhasznált mennyiség. E nyersanyagok tényleges költsége elhanyagolható (0,5 % alatti) részarányt képviselt a teljes gyártási költségen belül. Ezért ezeket a költségeket a Bizottság a (169) preambulumbekezdésben ismertetett módon a gyártási általános költségek között vette figyelembe.

b)   Munkaerő

| (160) | A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság az ILO statisztikai adataiból, illetőleg – a brazíliai munkáltatót a bérköltségeken felül terhelő járulékos foglalkoztatási költségek tekintetében – nyilvánosan hozzáférhető adatokból indult ki. |
| --- | --- |

(160)

A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság az ILO statisztikai adataiból, illetőleg – a brazíliai munkáltatót a bérköltségeken felül terhelő járulékos foglalkoztatási költségek tekintetében – nyilvánosan hozzáférhető adatokból indult ki.

| (161) | Az ILO statisztikái (74) a vizsgálati időszak tekintetében a munkavállaló által ténylegesen ledolgozott átlagos heti óraszámról, valamint a feldolgozóiparban foglalkoztatottak havi munkabéréről szolgáltattak adatokat. Ezen adatok alapján a Bizottság kiszámította a feldolgozóiparban érvényes óránkénti jövedelmet, majd ezt megnövelte a járulékos foglalkoztatási költségekkel (75) (a munkáltató által fizetett társadalombiztosítási és munkanélküli járulék összegével). |
| --- | --- |

(161)

Az ILO statisztikái (74) a vizsgálati időszak tekintetében a munkavállaló által ténylegesen ledolgozott átlagos heti óraszámról, valamint a feldolgozóiparban foglalkoztatottak havi munkabéréről szolgáltattak adatokat. Ezen adatok alapján a Bizottság kiszámította a feldolgozóiparban érvényes óránkénti jövedelmet, majd ezt megnövelte a járulékos foglalkoztatási költségekkel (75) (a munkáltató által fizetett társadalombiztosítási és munkanélküli járulék összegével).

74

75

c)   Villamos energia

| (162) | Az egyik legnagyobb villamosenergia-szolgáltató, az EDP Brasil által felszámított villamosenergia-árak egy az egyben felhasználhatónak bizonyultak. (76) Az információk kellően részletesek voltak ahhoz, hogy megállapítható legyen belőlük az ipari villamosenergia-ár és az elosztórendszer igénybevételéért az ipari felhasználók által fizetett ár (modalidade tarifaria azul). |
| --- | --- |

(162)

Az egyik legnagyobb villamosenergia-szolgáltató, az EDP Brasil által felszámított villamosenergia-árak egy az egyben felhasználhatónak bizonyultak. (76) Az információk kellően részletesek voltak ahhoz, hogy megállapítható legyen belőlük az ipari villamosenergia-ár és az elosztórendszer igénybevételéért az ipari felhasználók által fizetett ár (modalidade tarifaria azul).

76

| (163) | Megjegyzendő, hogy a brazíliai szabályozó hatóság, az Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (a továbbiakban: ANEEL) az ország villamosenergia-fogyasztásának szabályozása érdekében a villamosenergia-szolgáltatókat meghatározott mértékű díjnövelés alkalmazására kötelezi. Az ANEEL színjelzések (78) (zöld, sárga, vörös 1, vörös 2) segítségével ad tájékoztatást arról, hogy a villamos energia árát a szolgáltató által javasolt szinten tartja-e (zöld), vagy pedig megnöveli 0,010 BRL/kWh-val (sárga), 0,030 BRL/kWh-val (vörös 1) vagy 0,050 BRL/kWh-val (vörös 2). Az ANEEL az érvényes színjelzést havi szinten teszi közzé, és a vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzések az EDP Brasil honlapján (79) megtalálhatók voltak. A vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzéseket a Bizottság figyelembe vette a torzulásmentes villamosenergia-költségek meghatározása során, és az árat megfelelő módon kiigazította. |
| --- | --- |

(163)

Megjegyzendő, hogy a brazíliai szabályozó hatóság, az Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (a továbbiakban: ANEEL) az ország villamosenergia-fogyasztásának szabályozása érdekében a villamosenergia-szolgáltatókat meghatározott mértékű díjnövelés alkalmazására kötelezi. Az ANEEL színjelzések (78) (zöld, sárga, vörös 1, vörös 2) segítségével ad tájékoztatást arról, hogy a villamos energia árát a szolgáltató által javasolt szinten tartja-e (zöld), vagy pedig megnöveli 0,010 BRL/kWh-val (sárga), 0,030 BRL/kWh-val (vörös 1) vagy 0,050 BRL/kWh-val (vörös 2). Az ANEEL az érvényes színjelzést havi szinten teszi közzé, és a vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzések az EDP Brasil honlapján (79) megtalálhatók voltak. A vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzéseket a Bizottság figyelembe vette a torzulásmentes villamosenergia-költségek meghatározása során, és az árat megfelelő módon kiigazította.

77

78

79

| (164) | Az 1. táblázat a villamos energia árát értéktartomány formájában tartalmazza, mert az egyes fogyasztóknak a fogyasztás nagyságától függően eltérő egységárat kell fizetniük. |
| --- | --- |

(164)

Az 1. táblázat a villamos energia árát értéktartomány formájában tartalmazza, mert az egyes fogyasztóknak a fogyasztás nagyságától függően eltérő egységárat kell fizetniük.

d)   Földgáz és fapellet

| (165) | Az exportáló gyártók a hőt földgázból vagy fapelletből állították elő. A brazíliai ipari felhasználók által a vizsgálati időszak folyamán fizetett átlagos földgázár rendelkezésre állt a Bányászati és Energetikai Minisztérium egyik havi kiadványában. (80) A fapellet torzulásmentes költségének meghatározása a (152) preambulumbekezdésben ismertetett módon, a brazíliai importár alapján történt. |
| --- | --- |

(165)

Az exportáló gyártók a hőt földgázból vagy fapelletből állították elő. A brazíliai ipari felhasználók által a vizsgálati időszak folyamán fizetett átlagos földgázár rendelkezésre állt a Bányászati és Energetikai Minisztérium egyik havi kiadványában. (80) A fapellet torzulásmentes költségének meghatározása a (152) preambulumbekezdésben ismertetett módon, a brazíliai importár alapján történt.

80

| (166) | Az 1. táblázat a földgáz árát értéktartomány formájában tartalmazza, mert az egyes fogyasztóknak a fogyasztás nagyságától függően eltérő egységárat kell fizetniük. |
| --- | --- |

(166)

Az 1. táblázat a földgáz árát értéktartomány formájában tartalmazza, mert az egyes fogyasztóknak a fogyasztás nagyságától függően eltérő egységárat kell fizetniük.

e)   Víz

| (167) | A São Paulo államban a vízszolgáltatást, valamint a szennyvizek gyűjtését és kezelését végző Sabesp vállalat vízdíjai könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre álltak. Az információk részletes adatokat tartalmaznak az ipari felhasználók által 2018-ban São Paulo állam különböző régióiban és településein (81) fizetett díjakról. (82) A Bizottság a víz és a szennyvízgyűjtés torzulásmentes költségeit az ipari felhasználók által a vizsgálati időszakban az állam fővárosának közigazgatási területén fizetett díj alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(167)

A São Paulo államban a vízszolgáltatást, valamint a szennyvizek gyűjtését és kezelését végző Sabesp vállalat vízdíjai könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre álltak. Az információk részletes adatokat tartalmaznak az ipari felhasználók által 2018-ban São Paulo állam különböző régióiban és településein (81) fizetett díjakról. (82) A Bizottság a víz és a szennyvízgyűjtés torzulásmentes költségeit az ipari felhasználók által a vizsgálati időszakban az állam fővárosának közigazgatási területén fizetett díj alapján határozta meg.

81

82

| (168) | Az 1. táblázat a víz árát értéktartomány formájában tartalmazza, mert az egyes fogyasztóknak a fogyasztás nagyságától függően eltérő egységárat kell fizetniük. |
| --- | --- |

(168)

Az 1. táblázat a víz árát értéktartomány formájában tartalmazza, mert az egyes fogyasztóknak a fogyasztás nagyságától függően eltérő egységárat kell fizetniük.

3.2.4.2.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

| (169) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártó gyártási általános költségeit megnövelte azon nyersanyagok költségeivel, amelyek esetében az exportáló gyártó könyvviteli adataiban nem volt azonosítható a felhasznált mennyiség, valamint – a (153) és a (154) preambulumbekezdésben kifejtett okból – az argon költségeivel, majd az így kapott értéket kifejezte az exportáló gyártó tényleges gyártási költségeinek százalékaként. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártó gyártási általános költségeit megnövelte azon nyersanyagok költségeivel, amelyek esetében az exportáló gyártó könyvviteli adataiban nem volt azonosítható a felhasznált mennyiség, valamint – a (153) és a (154) preambulumbekezdésben kifejtett okból – az argon költségeivel, majd az így kapott értéket kifejezte az exportáló gyártó tényleges gyártási költségeinek százalékaként. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre.

| (170) | Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság – a 2019. április 16-i feljegyzésben jelzett módon – az Iochpe Maxion vállalatcsoport brazíliai anyavállalatának pénzügyi adataiból indult ki, tekintettel arra, hogy az anyavállalat Brazíliában működik, és gyártja az érintett terméket. (83) |
| --- | --- |

(170)

Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság – a 2019. április 16-i feljegyzésben jelzett módon – az Iochpe Maxion vállalatcsoport brazíliai anyavállalatának pénzügyi adataiból indult ki, tekintettel arra, hogy az anyavállalat Brazíliában működik, és gyártja az érintett terméket. (83)

83

| (171) | Az SGA-költségek számítása során a Bizottság figyelmen kívül hagyta a „részesedés a leányvállalatok nyereségéből (veszteségéből)” tételt, mert ez a költség (vagy bevétel) nem az érintett termékhez kapcsolódott, hanem a vállalatcsoport nemzetközi struktúrájának volt a következménye. A 2018. évben az anyavállalat a leányvállalatok nyereségéből kapott részesedést. A kiigazítás nyomán nagyobb lett az SGA-költségek, és kisebb a nyereség százalékban kifejezett értéke. Összességében azonban a kiigazítás nem érintette az SGA-költségek és a nyereség együttes összegét. |
| --- | --- |

(171)

Az SGA-költségek számítása során a Bizottság figyelmen kívül hagyta a „részesedés a leányvállalatok nyereségéből (veszteségéből)” tételt, mert ez a költség (vagy bevétel) nem az érintett termékhez kapcsolódott, hanem a vállalatcsoport nemzetközi struktúrájának volt a következménye. A 2018. évben az anyavállalat a leányvállalatok nyereségéből kapott részesedést. A kiigazítás nyomán nagyobb lett az SGA-költségek, és kisebb a nyereség százalékban kifejezett értéke. Összességében azonban a kiigazítás nem érintette az SGA-költségek és a nyereség együttes összegét.

3.2.4.3.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (172) | A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket az alábbi lépésekben állapította meg. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket az alábbi lépésekben állapította meg.

| (173) | Elsőként megállapította a torzulásmentes gyártási költségeket. Ennek keretében az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártó által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulásmentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(173)

Elsőként megállapította a torzulásmentes gyártási költségeket. Ennek keretében az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártó által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulásmentes egységköltségekkel.

| (174) | Ezt követően a torzulásmentes előállítási költségek meghatározása érdekében a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte a (169) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott gyártási általános költségekkel. |
| --- | --- |

(174)

Ezt követően a torzulásmentes előállítási költségek meghatározása érdekében a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte a (169) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott gyártási általános költségekkel.

| (175) | Végezetül a (174) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott előállítási költségeket a (170)–(171) preambulumbekezdéssel összhangban megnövelte az Iochpe Maxion vállalatcsoport anyavállalatának SGA-költségeivel és nyereségével. |
| --- | --- |

(175)

Végezetül a (174) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott előállítási költségeket a (170)–(171) preambulumbekezdéssel összhangban megnövelte az Iochpe Maxion vállalatcsoport anyavállalatának SGA-költségeivel és nyereségével.

| (176) | Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulásmentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költség 11,21 % volt. |
| --- | --- |

(176)

Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulásmentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költség 11,21 % volt.

| (177) | Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulásmentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 5,06 % volt. |
| --- | --- |

(177)

Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulásmentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 5,06 % volt.

| (178) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. Mivel a mintában csak egyetlen exportáló gyártó maradt, a Bizottság csak ezen egyetlen exportáló gyártó esetében határozta meg a terméktípusonkénti rendes értékeket. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. Mivel a mintában csak egyetlen exportáló gyártó maradt, a Bizottság csak ezen egyetlen exportáló gyártó esetében határozta meg a terméktípusonkénti rendes értékeket.

3.3.   Exportár

Exportár

| (179) | A kérdéses exportáló gyártó az Unióba közvetlenül a független vevők részére exportált. Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(179)

A kérdéses exportáló gyártó az Unióba közvetlenül a független vevők részére exportált. Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

3.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (180) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

| (181) | Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Ennek keretében a Bizottság – az együttműködő vállalat tényleges adatai alapján – az anyagmozgatási és a szárazföldi fuvarozási költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltség és a banki költségek figyelembevétele érdekében végzett kiigazítást. |
| --- | --- |

(181)

Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Ennek keretében a Bizottság – az együttműködő vállalat tényleges adatai alapján – az anyagmozgatási és a szárazföldi fuvarozási költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltség és a banki költségek figyelembevétele érdekében végzett kiigazítást.

3.4.1.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (182) | A mintában szereplő exportáló gyártó esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(182)

A mintában szereplő exportáló gyártó esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (183) | Mindezek alapján az ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következő értékekre adódott:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 |

(183)

Mindezek alapján az ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következő értékekre adódott:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

| (184) | A (18) preambulumbekezdésnek megfelelően annak nyomán, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók közül kettő nem tanúsított együttműködést, egy harmadikat pedig a termékkör szűkítése miatt kellett kizárni a mintából, a minta egyetlen vállalatra, a Xingmin csoportra szűkült. Ezért nem volt lehetőség az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet meghatározni a mintában nem szereplő együttműködő gyártók számára. Figyelemmel a mintában szereplő exportáló gyártók együtt nem működésének mértékére és az új minta kiválasztására rendelkezésre álló idő elégtelen voltára az eljárás ezen késői szakaszában, a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban úgy döntött, hogy a minta tekintetében rendelkezésre álló legjobb tényekből indul ki. |
| --- | --- |

(184)

A (18) preambulumbekezdésnek megfelelően annak nyomán, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók közül kettő nem tanúsított együttműködést, egy harmadikat pedig a termékkör szűkítése miatt kellett kizárni a mintából, a minta egyetlen vállalatra, a Xingmin csoportra szűkült. Ezért nem volt lehetőség az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet meghatározni a mintában nem szereplő együttműködő gyártók számára. Figyelemmel a mintában szereplő exportáló gyártók együtt nem működésének mértékére és az új minta kiválasztására rendelkezésre álló idő elégtelen voltára az eljárás ezen késői szakaszában, a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban úgy döntött, hogy a minta tekintetében rendelkezésre álló legjobb tényekből indul ki.

| (185) | Ennek alapján a Bizottság kivételesen úgy döntött, hogy a mintában nem szereplő együttműködő gyártók dömpingkülönbözetét a mintában megmaradt egyetlen exportáló gyártó dömpingkülönbözetével azonos szinten állapítja meg. E döntés hátterében az áll, hogy a Bizottság megítélése szerint a minta sikertelensége részben egyes terméktípusok kizárásának volt a következménye, tekintettel arra, hogy ez a változás a két együttműködő exportáló gyártó egyikének a kizárását vonta maga után, azaz közvetlenül befolyásolta a minta összetételét. A Bizottság emellett azt is figyelembe vette, hogy a mintában maradt vállalat mintegy 20 %-át képviselte az érintett termék behozatalának, és számos különböző terméktípust exportált az Unióba. |
| --- | --- |

(185)

Ennek alapján a Bizottság kivételesen úgy döntött, hogy a mintában nem szereplő együttműködő gyártók dömpingkülönbözetét a mintában megmaradt egyetlen exportáló gyártó dömpingkülönbözetével azonos szinten állapítja meg. E döntés hátterében az áll, hogy a Bizottság megítélése szerint a minta sikertelensége részben egyes terméktípusok kizárásának volt a következménye, tekintettel arra, hogy ez a változás a két együttműködő exportáló gyártó egyikének a kizárását vonta maga után, azaz közvetlenül befolyásolta a minta összetételét. A Bizottság emellett azt is figyelembe vette, hogy a mintában maradt vállalat mintegy 20 %-át képviselte az érintett termék behozatalának, és számos különböző terméktípust exportált az Unióba.

| (186) | Minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság úgy döntött, hogy a maradékvám meghatározásának alapjául szolgáló dömpingkülönbözetet a mintára vonatkozóan megállapított nyolc legnagyobb egyedi dömpingkülönbözetű terméktípus figyelembevételével képzett súlyozott átlagos dömpingkülönbözetként határozza meg. E terméktípusok exportvolumene mintegy 29 %-ot képviselt a kérdéses vállalat által az Unióba exportált teljes volumenen belül, amit a Bizottság kellően reprezentatívnak ítélt. |
| --- | --- |

(186)

Minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság úgy döntött, hogy a maradékvám meghatározásának alapjául szolgáló dömpingkülönbözetet a mintára vonatkozóan megállapított nyolc legnagyobb egyedi dömpingkülönbözetű terméktípus figyelembevételével képzett súlyozott átlagos dömpingkülönbözetként határozza meg. E terméktípusok exportvolumene mintegy 29 %-ot képviselt a kérdéses vállalat által az Unióba exportált teljes volumenen belül, amit a Bizottság kellően reprezentatívnak ítélt.

| (187) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 |
| Más együttműködő vállalatok | 69,4 |
| Minden más vállalat | 80,1 |

(187)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

Más együttműködő vállalatok

69,4

Minden más vállalat

80,1

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (188) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 11 uniós gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”. |
| --- | --- |

(188)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 11 uniós gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”.

| (189) | Megállapítást nyert, hogy a közúti acélkerekeknek a vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelése mintegy 35 millió darab volt. Ezt a számadatot a Bizottság az EUWA kitöltött kérdőívében található ellenőrzött adatokból kiindulva, azokat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben található ellenőrzött adatokkal összevetve és a szükséges mértékben kiigazítva határozta meg. A (8) preambulumbekezdésben jelzett módon a minta három uniós gyártóból állt, amelyek együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 35 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(189)

Megállapítást nyert, hogy a közúti acélkerekeknek a vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelése mintegy 35 millió darab volt. Ezt a számadatot a Bizottság az EUWA kitöltött kérdőívében található ellenőrzött adatokból kiindulva, azokat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben található ellenőrzött adatokkal összevetve és a szükséges mértékben kiigazítva határozta meg. A (8) preambulumbekezdésben jelzett módon a minta három uniós gyártóból állt, amelyek együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 35 %-át képviselték.

4.2.   Uniós piac és uniós felhasználás

Uniós piac és uniós felhasználás

| (190) | A közúti acélkerekek piaca számos különböző terméktípust foglal magában, amelyek elsősorban aszerint különülnek el egymástól, hogy milyen típusú járműre felszerelendő kerekekről van szó. A terméktípusok elsősorban méretükben térnek el egymástól: a kisebb méretűek a személygépkocsikra, a nagyobb átmérőjűek a nehéz tehergépjárművekre és a különleges célra szolgáló gépjárművekre kerülnek. A terméktípusokat az ágazat általában két kategóriára osztja: a személygépkocsikhoz való kerekekre (legfeljebb 8 üléses járművek) és a haszongépjárművekhez való kerekekre (minden más jármű). Az egyes típusok alapvető fizikai tulajdonságaiban és rendeltetésében nincs különbség, ezért e vizsgálat keretében valamennyi típust egyetlen terméknek tekintünk. |
| --- | --- |

(190)

A közúti acélkerekek piaca számos különböző terméktípust foglal magában, amelyek elsősorban aszerint különülnek el egymástól, hogy milyen típusú járműre felszerelendő kerekekről van szó. A terméktípusok elsősorban méretükben térnek el egymástól: a kisebb méretűek a személygépkocsikra, a nagyobb átmérőjűek a nehéz tehergépjárművekre és a különleges célra szolgáló gépjárművekre kerülnek. A terméktípusokat az ágazat általában két kategóriára osztja: a személygépkocsikhoz való kerekekre (legfeljebb 8 üléses járművek) és a haszongépjárművekhez való kerekekre (minden más jármű). Az egyes típusok alapvető fizikai tulajdonságaiban és rendeltetésében nincs különbség, ezért e vizsgálat keretében valamennyi típust egyetlen terméknek tekintünk.

| (191) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy Kína és az uniós gyártók egyaránt aktívan részt vesznek mind a személyképkocsikhoz való, mind pedig a haszongépjárművekhez való kerekek termelésében. A panaszos által szolgáltatott információk szerint a vizsgálati időszakban Kínából behozott közúti acélkerekek mintegy 45 %-a volt személyképkocsikhoz való, és 55 %-a haszongépjárművekhez való kerék. Az Unióban az értékesítések körülbelül 65 %-a érint személyképkocsikhoz való, 35 %-a pedig haszongépjárművekhez való kerekeket. |
| --- | --- |

(191)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy Kína és az uniós gyártók egyaránt aktívan részt vesznek mind a személyképkocsikhoz való, mind pedig a haszongépjárművekhez való kerekek termelésében. A panaszos által szolgáltatott információk szerint a vizsgálati időszakban Kínából behozott közúti acélkerekek mintegy 45 %-a volt személyképkocsikhoz való, és 55 %-a haszongépjárművekhez való kerék. Az Unióban az értékesítések körülbelül 65 %-a érint személyképkocsikhoz való, 35 %-a pedig haszongépjárművekhez való kerekeket.

| (192) | Az Unióban az acélkerekek értékesítése két fő csatornán keresztül történik: a gyártók részben közvetlenül a gépjárműgyártók részére értékesítenek eredetiberendezés-gyártóként, részben pedig olyan független vállalatok részére, amelyek az általuk fejlesztett közúti acélkerekeket saját márkanév alatt értékesítik tovább nagy- és kiskereskedőknek. Annak ellenére, hogy a gépjárműgyártók által támasztott követelmények meglehetősen szigorúak, az értékesítési csatornától függetlenül minden kerék azonos vagy nagyon hasonló tulajdonságokkal rendelkezik, és végső soron a közúti acélkerekek valamennyi típusa egyetlen homogén terméktípust alkot. Fontos körülmény az is, hogy a két értékesítési csatorna között egyértelmű kölcsönhatások vannak: az egyik csatornán érvényesülő árak nyomást gyakorolhatnak a másik csatornára. |
| --- | --- |

(192)

Az Unióban az acélkerekek értékesítése két fő csatornán keresztül történik: a gyártók részben közvetlenül a gépjárműgyártók részére értékesítenek eredetiberendezés-gyártóként, részben pedig olyan független vállalatok részére, amelyek az általuk fejlesztett közúti acélkerekeket saját márkanév alatt értékesítik tovább nagy- és kiskereskedőknek. Annak ellenére, hogy a gépjárműgyártók által támasztott követelmények meglehetősen szigorúak, az értékesítési csatornától függetlenül minden kerék azonos vagy nagyon hasonló tulajdonságokkal rendelkezik, és végső soron a közúti acélkerekek valamennyi típusa egyetlen homogén terméktípust alkot. Fontos körülmény az is, hogy a két értékesítési csatorna között egyértelmű kölcsönhatások vannak: az egyik csatornán érvényesülő árak nyomást gyakorolhatnak a másik csatornára.

| (193) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiség és az összes harmadik országból behozott mennyiség összegeként határozta meg. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiség és az összes harmadik országból behozott mennyiség összegeként határozta meg.

| (194) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás
  (ezer darab) | 38 554 | 38 523 | 40 161 | 39 387 |
| Index | 100 | 100 | 104 | 102 |
| Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók |

(194)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

(ezer darab)

38 554

38 523

40 161

39 387

Index

Index

100

100

100

100

104

104

102

102

Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók

Forrás:

| (195) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 2 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(195)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 2 %-kal nőtt.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

| (196) | Az ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 és ex 8716 90 90 KN-kódok alá a közúti acélkerekek mellett más termékek is tartoznak. Emellett az Eurostat csak tömegben kifejezett adatokat tesz közzé, ami – a közúti acélkerekek típusaiban (az átmérők, és ennek folytán a tömegek széles skálát fednek le), illetve a behozatalok termékösszetételében (személygépkocsikhoz és haszongépjárművekhez való kerekek, ez utóbbiba beleértve egyebek mellett a traktorok és a pótkocsik kerekeit is) tapasztalható, potenciálisan jelentős eltérések és/vagy változások miatt – nem feltétlenül tesz lehetővé megfelelő összehasonlítást a különböző helyekről érkező behozatalok között. Az EUWA a panaszában foglalkozott ezzel a kérdéssel, és a panaszban megadott számadatokon túlmenően becslésekkel szolgált a Kínából, a Törökországból és a más országokból érkező behozatali volumenekre vonatkozóan; a Bizottság ezeket a becsléseket ellenőrizte. Ebből kiindulva a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket a különböző adatforrásokról, ideértve a vizsgálat során az EUWA által szolgáltatott becsült behozatali volumeneket, valamint az Eurostat adataiban található behozatali volumeneket és árakat is, és lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg. A becsült behozatali volumeneket egyetlen fél sem vitatta, ezért a Bizottság úgy tekintette, hogy ezek képezik a rendelkezésre álló legjobb információforrást. Annak ellenére, hogy az Eurostat áradataival kapcsolatban az EUWA kétségeit fejezte ki, más rendelkezésre álló információforrások hiányában a Bizottság – legalábbis az árak alakulásának meghatározása során – az Eurostat adataira támaszkodott. Ugyanakkor a Bizottság az áralákínálás és a kárkülönbözet meghatározása érdekében végzett ár-összehasonlítások céljára a mintában szereplő felektől kapott áradatokat használta fel. |
| --- | --- |

(196)

Az ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 és ex 8716 90 90 KN-kódok alá a közúti acélkerekek mellett más termékek is tartoznak. Emellett az Eurostat csak tömegben kifejezett adatokat tesz közzé, ami – a közúti acélkerekek típusaiban (az átmérők, és ennek folytán a tömegek széles skálát fednek le), illetve a behozatalok termékösszetételében (személygépkocsikhoz és haszongépjárművekhez való kerekek, ez utóbbiba beleértve egyebek mellett a traktorok és a pótkocsik kerekeit is) tapasztalható, potenciálisan jelentős eltérések és/vagy változások miatt – nem feltétlenül tesz lehetővé megfelelő összehasonlítást a különböző helyekről érkező behozatalok között. Az EUWA a panaszában foglalkozott ezzel a kérdéssel, és a panaszban megadott számadatokon túlmenően becslésekkel szolgált a Kínából, a Törökországból és a más országokból érkező behozatali volumenekre vonatkozóan; a Bizottság ezeket a becsléseket ellenőrizte. Ebből kiindulva a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket a különböző adatforrásokról, ideértve a vizsgálat során az EUWA által szolgáltatott becsült behozatali volumeneket, valamint az Eurostat adataiban található behozatali volumeneket és árakat is, és lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg. A becsült behozatali volumeneket egyetlen fél sem vitatta, ezért a Bizottság úgy tekintette, hogy ezek képezik a rendelkezésre álló legjobb információforrást. Annak ellenére, hogy az Eurostat áradataival kapcsolatban az EUWA kétségeit fejezte ki, más rendelkezésre álló információforrások hiányában a Bizottság – legalábbis az árak alakulásának meghatározása során – az Eurostat adataira támaszkodott. Ugyanakkor a Bizottság az áralákínálás és a kárkülönbözet meghatározása érdekében végzett ár-összehasonlítások céljára a mintában szereplő felektől kapott áradatokat használta fel.

4.3.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (197) | A Bizottság a behozatal piaci részesedését a behozatali volumen és az uniós felhasználás összehasonlításával állapította meg. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság a behozatal piaci részesedését a behozatali volumen és az uniós felhasználás összehasonlításával állapította meg.

| (198) | A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Behozatali volumen és piaci részesedés | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene
  (ezer darab) | 1 007 | 1 257 | 1 963 | 2 093 |
| Index | 100 | 125 | 195 | 208 |
| Piaci részesedés | 2,6 % | 3,3 % | 4,9 % | 5,3 % |
| Index | 100 | 125 | 187 | 204 |
| Forrás: EUWA |

(198)

A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene

(ezer darab)

1 007

1 257

1 963

2 093

Index

Index

100

100

125

125

195

195

208

208

Piaci részesedés

2,6 %

3,3 %

4,9 %

5,3 %

Index

Index

100

100

125

125

187

187

204

204

Forrás: EUWA

Forrás:

| (199) | A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal és annak piaci részesedése a kétszeresére nőtt. A behozott mennyiség mintegy 1 millióról mintegy 2 millió darabra nőtt, ezzel párhuzamosan a piaci részesedés pedig 2,6 %-ról a vizsgálati időszakra 5,3 %-ra ugrott. A vizsgálati időszakban a teljes behozatal mintegy 25 %-a érkezett Kínából. Megjegyzendő, hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a Kínából érkező behozatal személygépkocsikhoz való és haszongépjárművekhez való kerekeket egyaránt tartalmazott, továbbá mindkét típus esetében nőtt, ugyanakkor a személyképkocsikhoz való kerekek esetében a növekedés jóval markánsabb volt. |
| --- | --- |

(199)

A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal és annak piaci részesedése a kétszeresére nőtt. A behozott mennyiség mintegy 1 millióról mintegy 2 millió darabra nőtt, ezzel párhuzamosan a piaci részesedés pedig 2,6 %-ról a vizsgálati időszakra 5,3 %-ra ugrott. A vizsgálati időszakban a teljes behozatal mintegy 25 %-a érkezett Kínából. Megjegyzendő, hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a Kínából érkező behozatal személygépkocsikhoz való és haszongépjárművekhez való kerekeket egyaránt tartalmazott, továbbá mindkét típus esetében nőtt, ugyanakkor a személyképkocsikhoz való kerekek esetében a növekedés jóval markánsabb volt.

4.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

A Kínából érkező behozatal árai, áralákínálás

| (200) | A (196) preambulumbekezdésben ismertetett okokból a Bizottság a behozatali árak alakulását az Eurostat adatai alapján határozta meg, és ezekről az adatokról a vizsgálat során tájékoztatta a feleket. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az Eurostat adatai nem adtak pontos képet a behozatal abszolút szintjeiről, és így az egységárakról sem, ugyanakkor azonban ez volt az egyetlen olyan hozzáférhető adatforrás, amelyből kiindulva legalább az árak alakulásának tendenciái azonosíthatók voltak. A Bizottság az alábbi adatokat ebben az összefüggésben értelmezte, és az árak összehasonlítása céljára nem használta fel. |
| --- | --- |

(200)

A (196) preambulumbekezdésben ismertetett okokból a Bizottság a behozatali árak alakulását az Eurostat adatai alapján határozta meg, és ezekről az adatokról a vizsgálat során tájékoztatta a feleket. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az Eurostat adatai nem adtak pontos képet a behozatal abszolút szintjeiről, és így az egységárakról sem, ugyanakkor azonban ez volt az egyetlen olyan hozzáférhető adatforrás, amelyből kiindulva legalább az árak alakulásának tendenciái azonosíthatók voltak. A Bizottság az alábbi adatokat ebben az összefüggésben értelmezte, és az árak összehasonlítása céljára nem használta fel.

| (201) | A Kínából az Unióba érkező behozatal árai a következőképpen alakultak:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/kg) | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 2,04 | 1,90 | 1,85 | 1,90 |
| Index | 100 | 93 | 91 | 93 |
| Forrás: Eurostat |

(201)

A Kínából az Unióba érkező behozatal árai a következőképpen alakultak:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/kg)

Importárak (EUR/kg)

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Kína

2,04

1,90

1,85

1,90

Index

Index

100

100

93

93

91

91

93

93

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (202) | A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal ára átlagosan 7 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(202)

A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal ára átlagosan 7 %-kal csökkent.

| (203) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása érdekében a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a mintában szereplő együttműködő kínai gyártótól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő (84) részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat, valamint |
| --- | --- | --- |

(203)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása érdekében a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a mintában szereplő együttműködő kínai gyártótól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő (84) részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat, valamint

84

| — | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

—

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát.

| (204) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, az azonos kereskedelmi szinten megvalósuló ügyletek vizsgálatával, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. Az ár-összehasonlítás jelentős, 8,7 %-tól 42,6 %-ig terjedő mértékű alákínálást mutatott, amelyből az együttműködő exportőr tekintetében 26,2 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözet adódott. |
| --- | --- |

(204)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, az azonos kereskedelmi szinten megvalósuló ügyletek vizsgálatával, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. Az ár-összehasonlítás jelentős, 8,7 %-tól 42,6 %-ig terjedő mértékű alákínálást mutatott, amelyből az együttműködő exportőr tekintetében 26,2 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözet adódott.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (205) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(205)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (206) | A Bizottság a (8) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(206)

A Bizottság a (8) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (207) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az EUWA kitöltött és ellenőrzött kérdőívében található adatok alapján értékelte. Az adatok mindegyik uniós gyártóra vonatkoztak, de a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók telephelyén végzett ellenőrzések nyomán szükség szerint kiigazította őket. A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben található adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(207)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az EUWA kitöltött és ellenőrzött kérdőívében található adatok alapján értékelte. Az adatok mindegyik uniós gyártóra vonatkoztak, de a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók telephelyén végzett ellenőrzések nyomán szükség szerint kiigazította őket. A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben található adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (208) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága. |
| --- | --- |

(208)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága.

| (209) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, átlagos munkaerőköltség, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(209)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, átlagos munkaerőköltség, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (210) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen
  (ezer darab) | 36 399 | 35 252 | 36 860 | 34 999 |
| Index | 100 | 97 | 101 | 96 |
| Termelési kapacitás
  (ezer darab) | 52 050 | 52 226 | 52 744 | 52 289 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | 69,9 % | 67,5 % | 69,9 % | 66,9 % |
| Index | 100 | 97 | 100 | 96 |
| Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók. |

(210)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Termelési volumen

(ezer darab)

36 399

35 252

36 860

34 999

Index

Index

100

100

97

97

101

101

96

96

Termelési kapacitás

(ezer darab)

52 050

52 226

52 744

52 289

Index

Index

100

100

100

100

101

101

100

100

Kapacitáskihasználás

69,9 %

67,5 %

69,9 %

66,9 %

Index

Index

100

100

97

97

100

100

96

96

Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók.

Forrás:

| (211) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése ingadozott, de összességében 4 %-kal csökkent. Mivel a termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban mindvégig csaknem állandó volt, a kapacitáskihasználás 69,9 %-ról 66,9 %-ra visszaesett. |
| --- | --- |

(211)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése ingadozott, de összességében 4 %-kal csökkent. Mivel a termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban mindvégig csaknem állandó volt, a kapacitáskihasználás 69,9 %-ról 66,9 %-ra visszaesett.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (212) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (ezer darab) | 32 731 | 32 299 | 32 581 | 31 451 |
| Index | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Piaci részesedés | 84,9 % | 83,8 % | 81,1 % | 79,8 % |
| Index | 100 | 99 | 96 | 94 |
| Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók. |

(212)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (ezer darab)

32 731

32 299

32 581

31 451

Index

Index

100

100

99

99

100

100

96

96

Piaci részesedés

84,9 %

83,8 %

81,1 %

79,8 %

Index

Index

100

100

99

99

96

96

94

94

Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók.

Forrás:

| (213) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 4 %-kal csökkent, miközben a Kínából érkező behozatal megkétszereződött. Ebből következően a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 6 %-kal visszaesett (84,9 %-ról 79,8 %-ra). |
| --- | --- |

(213)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 4 %-kal csökkent, miközben a Kínából érkező behozatal megkétszereződött. Ebből következően a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 6 %-kal visszaesett (84,9 %-ról 79,8 %-ra).

4.4.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (214) | A termelésre, az értékesítésre, a volumenekre és a piaci részesedésre vonatkozó fenti adatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban sem az abszolút számadatokat tekintve, sem a felhasználáshoz viszonyítva nem volt képes növekedni. |
| --- | --- |

(214)

A termelésre, az értékesítésre, a volumenekre és a piaci részesedésre vonatkozó fenti adatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban sem az abszolút számadatokat tekintve, sem a felhasználáshoz viszonyítva nem volt képes növekedni.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (215) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 2 970 | 2 949 | 2 947 | 2 985 |
| Index | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Termelékenység (ezer darab/alkalmazott) | 12,3 | 12,0 | 12,4 | 11,6 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 95 |
| Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók. |

(215)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma

2 970

2 949

2 947

2 985

Index

Index

100

100

99

99

99

99

100

100

Termelékenység (ezer darab/alkalmazott)

12,3

12,0

12,4

11,6

Index

Index

100

100

98

98

102

102

95

95

Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók.

Forrás:

| (216) | A figyelembe vett időszakban az uniós foglalkoztatás állandó szinten volt. A felhasználás növekedését nem kísérte a foglalkoztatás és az értékesítések hasonló mértékű növekedése, a termelt mennyiségek pedig visszaestek. A termelés 4 %-os csökkenésével párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat termelékenysége 5 %-kal lett kisebb a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(216)

A figyelembe vett időszakban az uniós foglalkoztatás állandó szinten volt. A felhasználás növekedését nem kísérte a foglalkoztatás és az értékesítések hasonló mértékű növekedése, a termelt mennyiségek pedig visszaestek. A termelés 4 %-os csökkenésével párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat termelékenysége 5 %-kal lett kisebb a figyelembe vett időszak alatt.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága, felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból

A dömpingkülönbözet nagysága, felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból

| (217) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. A Kínából érkező behozatal volumeneire és áraira is figyelemmel a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(217)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. A Kínából érkező behozatal volumeneire és áraira is figyelemmel a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (218) | Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Emiatt az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok. |
| --- | --- |

(218)

Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Emiatt az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (219) | A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Átlagos értékesítési árak az Unióban (EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Független vevőknek felszámított átlagos gyártelepi szintű (EXW) értékesítési egységár az Unióban | 15,3 | 15,8 | 18,0 | 18,4 |
| Index | 100 | 104 | 118 | 121 |
| Termelési egységköltség | 14,4 | 14,3 | 17,1 | 18,5 |
| Index | 100 | 99 | 118 | 128 |
| Forrás: a mintában szereplő gyártók. |

(219)

A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Átlagos értékesítési árak az Unióban (EUR)

Átlagos értékesítési árak az Unióban (EUR)

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Független vevőknek felszámított átlagos gyártelepi szintű (EXW) értékesítési egységár az Unióban

15,3

15,8

18,0

18,4

Index

Index

100

100

104

104

118

118

121

121

Termelési egységköltség

14,4

14,3

17,1

18,5

Index

Index

100

100

99

99

118

118

128

128

Forrás: a mintában szereplő gyártók.

Forrás:

| (220) | Miközben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költsége – elsősorban az egyik legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt síkacél termékek költségének jelentős megnövekedése miatt – 28 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat a független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységárban a vizsgálati időszakig mindössze 21 % növekedést tudott elérni. Ez azt jelzi, hogy az érintett termék erőteljesen növekvő behozatala erős árlenyomást eredményezett. Ez a 4.4.3.4. szakaszban ismertetett módon jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére, olyannyira, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakra veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(220)

Miközben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költsége – elsősorban az egyik legfontosabb nyersanyag, a melegen hengerelt síkacél termékek költségének jelentős megnövekedése miatt – 28 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat a független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységárban a vizsgálati időszakig mindössze 21 % növekedést tudott elérni. Ez azt jelzi, hogy az érintett termék erőteljesen növekvő behozatala erős árlenyomást eredményezett. Ez a 4.4.3.4. szakaszban ismertetett módon jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére, olyannyira, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakra veszteségessé vált.

4.4.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (221) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 51 975 | 48 466 | 51 577 | 53 484 |
| Index | 100 | 93 | 99 | 103 |
| Forrás: a mintában szereplő gyártók. |

(221)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

51 975

48 466

51 577

53 484

Index

Index

100

100

93

93

99

99

103

103

Forrás: a mintában szereplő gyártók.

Forrás:

| (222) | A mintában szereplő uniós gyártók egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltsége 2015 és a vizsgálati időszak között enyhén, 3 %-kal nőtt. A munkaerőköltség különösen 2017-ban lett nagyobb, amikor jogszabályi változások következtek be a mintában szereplő gyártók egyikének tagállamában. |
| --- | --- |

(222)

A mintában szereplő uniós gyártók egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltsége 2015 és a vizsgálati időszak között enyhén, 3 %-kal nőtt. A munkaerőköltség különösen 2017-ban lett nagyobb, amikor jogszabályi változások következtek be a mintában szereplő gyártók egyikének tagállamában.

4.4.3.3.   Készletek

Készletek

| (223) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (ezer darab) | 2 327 | 1 845 | 2 155 | 1 631 |
| Index | 100 | 79 | 93 | 70 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 6,4 % | 5,2 % | 5,8 % | 4,7 % |
| Index | 100 | 82 | 91 | 73 |
| Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók. |

(223)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (ezer darab)

2 327

1 845

2 155

1 631

Index

Index

100

100

79

79

93

93

70

70

Zárókészlet a termelés százalékában

6,4 %

5,2 %

5,8 %

4,7 %

Index

Index

100

100

82

82

91

91

73

73

Forrás: EUWA, a mintában szereplő gyártók.

Forrás:

| (224) | A készletszintek nem tekinthetők megbízható kármutatónak, mert a közúti acélkerekek gyártása jellemzően megrendelésre történik, tehát az egy bizonyos időpontban megfigyelhető készletszintet a már értékesített, de még le nem szállított termékek mennyisége adja. Ezért a készletek alakulását csak tájékoztatásul közöljük. |
| --- | --- |

(224)

A készletszintek nem tekinthetők megbízható kármutatónak, mert a közúti acélkerekek gyártása jellemzően megrendelésre történik, tehát az egy bizonyos időpontban megfigyelhető készletszintet a már értékesített, de még le nem szállított termékek mennyisége adja. Ezért a készletek alakulását csak tájékoztatásul közöljük.

| (225) | A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 30 %-kal csökkentek. A figyelembe vett időszakban a zárókészleteknek a termelés százalékában kifejezett szintje enyhén, a 2015-ös 6,4 %-ról a vizsgálati időszakbeli 4,7 %-ra, tehát 27 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(225)

A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 30 %-kal csökkentek. A figyelembe vett időszakban a zárókészleteknek a termelés százalékában kifejezett szintje enyhén, a 2015-ös 6,4 %-ról a vizsgálati időszakbeli 4,7 %-ra, tehát 27 %-kal csökkent.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (226) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 2,3 % | 7,1 % | 3,5 % | –1,1 % |
| Index | 100 | 309 | 153 | –49 |
| Pénzforgalom (EUR) | 7,9 % | 11,9 % | 4,3 % | 6,1 % |
| Index | 100 | 151 | 54 | 78 |
| Beruházások (ezer EUR) | 7 326 | 6 830 | 9 990 | 13 713 |
| Index | 100 | 93 | 136 | 187 |
| A beruházások megtérülése | 16,1 % | 48,6 % | 24,7 % | –5,5 % |
| Index | 100 | 301 | 153 | –34 |
| Forrás: a mintában szereplő gyártók. |

(226)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

2,3 %

7,1 %

3,5 %

–1,1 %

Index

Index

100

100

309

309

153

153

–49

–49

Pénzforgalom (EUR)

7,9 %

11,9 %

4,3 %

6,1 %

Index

Index

100

100

151

151

54

54

78

78

Beruházások (ezer EUR)

7 326

6 830

9 990

13 713

Index

Index

100

100

93

93

136

136

187

187

A beruházások megtérülése

16,1 %

48,6 %

24,7 %

–5,5 %

Index

Index

100

100

301

301

153

153

–34

–34

Forrás: a mintában szereplő gyártók.

Forrás:

| (227) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek megvalósított uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség nagy változatosságot mutatott, de összességében 2016-tól csökkenő tendenciát követett, és a vizsgálati időszakra negatívba fordult. |
| --- | --- |

(227)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek megvalósított uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség nagy változatosságot mutatott, de összességében 2016-tól csökkenő tendenciát követett, és a vizsgálati időszakra negatívba fordult.

| (228) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A figyelembe vett időszakban a nettó pénzforgalom kedvezőtlenül alakult, bár a romlás – különösen a vizsgálati időszak végén – kevésbé volt markáns, mint a jövedelmezőség esetében. |
| --- | --- |

(228)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A figyelembe vett időszakban a nettó pénzforgalom kedvezőtlenül alakult, bár a romlás – különösen a vizsgálati időszak végén – kevésbé volt markáns, mint a jövedelmezőség esetében.

| (229) | A figyelembe vett időszakban a beruházások 87 %-kal növekedtek. A beruházások csaknem fele a gyártósorok karbantartására irányult. Emellett azonban jelentős összegben valósultak meg új kapacitások létrehozására irányuló beruházások is, igazodva az elkövetkezendő években a nagyobb átmérőjű, további megmunkálási és festési kapacitást igénylő kerekek iránt várhatóan bekövetkező keresletnövekedéshez. |
| --- | --- |

(229)

A figyelembe vett időszakban a beruházások 87 %-kal növekedtek. A beruházások csaknem fele a gyártósorok karbantartására irányult. Emellett azonban jelentős összegben valósultak meg új kapacitások létrehozására irányuló beruházások is, igazodva az elkövetkezendő években a nagyobb átmérőjű, további megmunkálási és festési kapacitást igénylő kerekek iránt várhatóan bekövetkező keresletnövekedéshez.

| (230) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszakban ez a mutató – az előzőekben a jövedelmezőség és a pénzforgalom esetében bemutatott tendenciákat követve – kedvezőtlenül alakult, annak ellenére, hogy 2016-ban még nőtt a beruházások teljes összege. |
| --- | --- |

(230)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszakban ez a mutató – az előzőekben a jövedelmezőség és a pénzforgalom esetében bemutatott tendenciákat követve – kedvezőtlenül alakult, annak ellenére, hogy 2016-ban még nőtt a beruházások teljes összege.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (231) | A figyelembe vett időszakban az értékesítési árak 21 %-kal nőttek, ami a vizsgálati időszakban már nem volt elegendő az előállítási költség 28 %-os növekedésének ellensúlyozásához. Az uniós gazdasági ágazat által 2015-ben elkönyvelt 2,3 %-os nyereségből a vizsgálati időszakra veszteség lett (–1,1 %). Hasonló visszaesés következett be a pénzforgalomban (–22 %) és a beruházások megtérülésében (–134 %) is. |
| --- | --- |

(231)

A figyelembe vett időszakban az értékesítési árak 21 %-kal nőttek, ami a vizsgálati időszakban már nem volt elegendő az előállítási költség 28 %-os növekedésének ellensúlyozásához. Az uniós gazdasági ágazat által 2015-ben elkönyvelt 2,3 %-os nyereségből a vizsgálati időszakra veszteség lett (–1,1 %). Hasonló visszaesés következett be a pénzforgalomban (–22 %) és a beruházások megtérülésében (–134 %) is.

| (232) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat teljes egészének termelési és értékesítési volumene egyaránt 4 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig visszaesett 84,9 %-ról 79,8 %-ra, miközben a felhasználás 2 %-kal nőtt. Megjegyzendő, hogy ugyanebben az időszakban Kína képes volt megkétszerezni piaci részesedését. E fejlemények miatt az uniós gazdasági ágazat kiszolgáltatott helyzetbe került. |
| --- | --- |

(232)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat teljes egészének termelési és értékesítési volumene egyaránt 4 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig visszaesett 84,9 %-ról 79,8 %-ra, miközben a felhasználás 2 %-kal nőtt. Megjegyzendő, hogy ugyanebben az időszakban Kína képes volt megkétszerezni piaci részesedését. E fejlemények miatt az uniós gazdasági ágazat kiszolgáltatott helyzetbe került.

| (233) | A figyelembe vett időszakban a vizsgált mutatók közül csak nagyon kevés alakult kedvezően. A beruházások 87 %-kal nőttek, de a végrehajtott beruházások elsősorban a gépek cseréjét és korszerűsítését szolgálták. Emellett a figyelembe vett időszakban csökkentek a készletszintek, de mivel a termékek java részét megrendelésre gyártják, a készletszintek csökkenése ez esetben nem tekinthető kedvező fejleménynek. |
| --- | --- |

(233)

A figyelembe vett időszakban a vizsgált mutatók közül csak nagyon kevés alakult kedvezően. A beruházások 87 %-kal nőttek, de a végrehajtott beruházások elsősorban a gépek cseréjét és korszerűsítését szolgálták. Emellett a figyelembe vett időszakban csökkentek a készletszintek, de mivel a termékek java részét megrendelésre gyártják, a készletszintek csökkenése ez esetben nem tekinthető kedvező fejleménynek.

| (234) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(234)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (235) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. Ilyen egyéb tényező a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a nyersanyagköltségek alakulása. |
| --- | --- |

(235)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. Ilyen egyéb tényező a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a nyersanyagköltségek alakulása.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (236) | A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal 108 %-kal nőtt, és piaci részesedése is megkétszereződött. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésében bekövetkezett visszaesés hátterében legnagyobbrészt a Kínából érkező dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése állt. Emellett a Kínából érkező behozatal árai átlagosan 7 %-kal lecsökkentek, és – a rendelkezésre álló legjobb információk tanúsága szerint – a vizsgálati időszakban átlagosan 26,2 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. A Kínából érkező alacsony árú behozatal továbbá jelentős árlenyomást is eredményezett a vizsgálati időszakban, ami veszteségessé tette az uniós gazdasági ágazatot, mert az uniós gyártók képtelenek voltak áraikat az előállítási költségek fölé emelni. |
| --- | --- |

(236)

A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal 108 %-kal nőtt, és piaci részesedése is megkétszereződött. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésében bekövetkezett visszaesés hátterében legnagyobbrészt a Kínából érkező dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése állt. Emellett a Kínából érkező behozatal árai átlagosan 7 %-kal lecsökkentek, és – a rendelkezésre álló legjobb információk tanúsága szerint – a vizsgálati időszakban átlagosan 26,2 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. A Kínából érkező alacsony árú behozatal továbbá jelentős árlenyomást is eredményezett a vizsgálati időszakban, ami veszteségessé tette az uniós gazdasági ágazatot, mert az uniós gyártók képtelenek voltak áraikat az előállítási költségek fölé emelni.

| (237) | A kármutatókra vonatkozóan a (186)–(211) preambulumbekezdésben bemutatott elemzés tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazatnak romlott a gazdasági helyzete, és ez a romlás úgy következett be, hogy közben az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező kínai dömpingelt behozatal növekedett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedést vesztett az olcsóbb, dömpingelt kínai behozatal javára, és egyes, a mintában szereplő uniós gyártók azt is megerősítették, hogy – az alumíniumkerekekre vonatkozó vizsgálat (85) keretében már megállapított módon – a gépjárműgyártók még mindig mintegy hivatkozási alapként használják a kínai ajánlatokat annak érdekében, hogy lenyomják az árakat. Ez jelentős nyomást fejtett ki az uniós árakra, ami nem tette lehetővé a megnövekedett költségek továbbhárítását. A jelen ügyben tehát a behozatal megnövekedése, valamint a túlzottan alacsony árszint a legfontosabb figyelembe veendő tényező. A Kínából érkező dömpingelt behozatal által előidézett árnyomás leszorította az uniós gazdasági ágazat árait. Különösen 2017-ben és a vizsgálati időszakban, amikor a magasabb acélárak miatt nőtt a termelési egységköltség, az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben megjeleníteni magasabb költségeit az értékesítési áraiban. Ennek hatására az uniós gazdasági ágazat teljesítménymutatói leromlottak, és az ágazat a vizsgálati időszakra veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(237)

A kármutatókra vonatkozóan a (186)–(211) preambulumbekezdésben bemutatott elemzés tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazatnak romlott a gazdasági helyzete, és ez a romlás úgy következett be, hogy közben az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező kínai dömpingelt behozatal növekedett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedést vesztett az olcsóbb, dömpingelt kínai behozatal javára, és egyes, a mintában szereplő uniós gyártók azt is megerősítették, hogy – az alumíniumkerekekre vonatkozó vizsgálat (85) keretében már megállapított módon – a gépjárműgyártók még mindig mintegy hivatkozási alapként használják a kínai ajánlatokat annak érdekében, hogy lenyomják az árakat. Ez jelentős nyomást fejtett ki az uniós árakra, ami nem tette lehetővé a megnövekedett költségek továbbhárítását. A jelen ügyben tehát a behozatal megnövekedése, valamint a túlzottan alacsony árszint a legfontosabb figyelembe veendő tényező. A Kínából érkező dömpingelt behozatal által előidézett árnyomás leszorította az uniós gazdasági ágazat árait. Különösen 2017-ben és a vizsgálati időszakban, amikor a magasabb acélárak miatt nőtt a termelési egységköltség, az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben megjeleníteni magasabb költségeit az értékesítési áraiban. Ennek hatására az uniós gazdasági ágazat teljesítménymutatói leromlottak, és az ágazat a vizsgálati időszakra veszteségessé vált.

85

| (238) | Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(238)

Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Behozatal a harmadik országokból

Behozatal a harmadik országokból

| (239) | A más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Behozatal a harmadik országokból











  Ország | | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | Volumen (ezer darab) | 3 433 | 3 450 | 3 557 | 3 793 |
| Index | 100 | 100 | 104 | 110 |
| Piaci részesedés | 8,9 % | 9,0 % | 8,9 % | 9,6 % |
| Index | 100 | 101 | 100 | 108 |
| Átlagár (EUR/kg) | 2,11 | 1,98 | 2,00 | 1,96 |
| Index | 100 | 94 | 95 | 93 |
| Egyéb országok | Volumen (ezer darab) | 1 383 | 1 517 | 2 050 | 2 050 |
| Index | 100 | 110 | 148 | 148 |
| Piaci részesedés | 3,6 % | 3,9 % | 5,1 % | 5,2 % |
| Index | 100 | 110 | 142 | 145 |
| Átlagár (EUR/kg) | 2,85 | 2,69 | 2,77 | 2,85 |
| Index | 100 | 94 | 97 | 100 |
| Forrás: EUWA (volumenek), Eurostat (az árak alakulása). |

(239)

A más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Behozatal a harmadik országokból

Behozatal a harmadik országokból

Ország

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Törökország

Volumen (ezer darab)

3 433

3 450

3 557

3 793

Index

Index

100

100

100

100

104

104

110

110

Piaci részesedés

8,9 %

9,0 %

8,9 %

9,6 %

Index

Index

100

100

101

101

100

100

108

108

Átlagár (EUR/kg)

2,11

1,98

2,00

1,96

Index

Index

100

100

94

94

95

95

93

93

Egyéb országok

Volumen (ezer darab)

1 383

1 517

2 050

2 050

Index

Index

100

100

110

110

148

148

148

148

Piaci részesedés

3,6 %

3,9 %

5,1 %

5,2 %

Index

Index

100

100

110

110

142

142

145

145

Átlagár (EUR/kg)

2,85

2,69

2,77

2,85

Index

Index

100

100

94

94

97

97

100

100

Forrás: EUWA (volumenek), Eurostat (az árak alakulása).

Forrás:

| (240) | Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszakban a Törökországból érkező behozatal növekedett, e behozatal alakulása kevésbé volt markáns, mint a Kínából érkezőé. |
| --- | --- |

(240)

Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszakban a Törökországból érkező behozatal növekedett, e behozatal alakulása kevésbé volt markáns, mint a Kínából érkezőé.

| (241) | A volumeneket tekintve a török behozatal a vizsgálati időszakig 360 ezer darabbal bővült, miközben Kína megkétszerezte az Unióba érkező behozatalát, ami azonos időszakban egymillió darabos bővülést jelentett. Ennek eredményeképpen a kínai piaci részesedés 2,7 százalékponttal (2,6 %-ról 5,3 %-ra) nőtt, miközben a török növekedés szerényebb mértékű volt (+0,7 százalékpont). Az árakat tekintve, ahogyan a fentiekben már említettük, az Eurostat adatai nem elég pontosak ahhoz, hogy alapot adjanak az ár-összehasonlításhoz. Panaszában az EUWA ugyanakkor – hat reprezentatív keréktípus alapján – bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a török árak jelentősen magasabbak voltak a kínai áraknál, és a különbség átlagosan 25 %-os, azaz a (205) preambulumbekezdésben megállapított alákínálási különbözethez hasonló mértékű volt. Emiatt a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a Törökországból érkező behozatal árai nem tekinthetők kárt okozó áraknak. |
| --- | --- |

(241)

A volumeneket tekintve a török behozatal a vizsgálati időszakig 360 ezer darabbal bővült, miközben Kína megkétszerezte az Unióba érkező behozatalát, ami azonos időszakban egymillió darabos bővülést jelentett. Ennek eredményeképpen a kínai piaci részesedés 2,7 százalékponttal (2,6 %-ról 5,3 %-ra) nőtt, miközben a török növekedés szerényebb mértékű volt (+0,7 százalékpont). Az árakat tekintve, ahogyan a fentiekben már említettük, az Eurostat adatai nem elég pontosak ahhoz, hogy alapot adjanak az ár-összehasonlításhoz. Panaszában az EUWA ugyanakkor – hat reprezentatív keréktípus alapján – bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a török árak jelentősen magasabbak voltak a kínai áraknál, és a különbség átlagosan 25 %-os, azaz a (205) preambulumbekezdésben megállapított alákínálási különbözethez hasonló mértékű volt. Emiatt a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a Törökországból érkező behozatal árai nem tekinthetők kárt okozó áraknak.

| (242) | A figyelembe vett időszakban a többi harmadik országból érkező behozatal együttes volumene 48 %-kal, együttes piaci részesedése pedig 3,6 %-ról 5,2 %-ra nőtt. Ennek ellenére és az egyedüli rendelkezésre álló adatokat figyelembe véve a többi harmadik ország importárai mintegy 50 %-kal magasabbak voltak a dömpingelt kínai áraknál. |
| --- | --- |

(242)

A figyelembe vett időszakban a többi harmadik országból érkező behozatal együttes volumene 48 %-kal, együttes piaci részesedése pedig 3,6 %-ról 5,2 %-ra nőtt. Ennek ellenére és az egyedüli rendelkezésre álló adatokat figyelembe véve a többi harmadik ország importárai mintegy 50 %-kal magasabbak voltak a dömpingelt kínai áraknál.

| (243) | Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal nem gyengíti a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(243)

Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal nem gyengíti a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (244) | Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Az uniós gyártók exportteljesítménye | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (ezer darab) | 1 003 | 1 156 | 1 401 | 1 371 |
| Index | 100 | 115 | 140 | 137 |
| Átlagár (EUR/darab) | 16,2 | 16,0 | 19,3 | 17,4 |
| Index | 100 | 99 | 119 | 108 |
| Az exportpiac részesedése | 3,0 % | 3,5 % | 4,1 % | 4,2 % |
| Index | 100 | 116 | 139 | 140 |
| Forrás: EUWA (volumenek), a mintában szereplő gyártók (árak). |

(244)

Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Az uniós gyártók exportteljesítménye

Az uniós gyártók exportteljesítménye

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (ezer darab)

1 003

1 156

1 401

1 371

Index

Index

100

100

115

115

140

140

137

137

Átlagár (EUR/darab)

16,2

16,0

19,3

17,4

Index

Index

100

100

99

99

119

119

108

108

Az exportpiac részesedése

3,0 %

3,5 %

4,1 %

4,2 %

Index

Index

100

100

116

116

139

139

140

140

Forrás: EUWA (volumenek), a mintában szereplő gyártók (árak).

Forrás:

| (245) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat exportja kevesebb mint 3 %-ot képviselt a teljes termelésen belül. Ezért annak ellenére, hogy az export 40 %-kal, azaz körülbelül 300 000 darabbal nőtt, ez csak a termelés csökkenésének egy kis részét ellensúlyozta. Az uniós gazdasági ágazat első számú piaca mindvégig maga az Unió maradt, a vizsgálati időszakban az értékesítések 95,8 %-a irányult erre a piacra, és ezek az értékesítések a figyelembe vett időszak alatt mind az abszolút mennyiségeket, mind pedig a piaci részesedést tekintve visszaestek. |
| --- | --- |

(245)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat exportja kevesebb mint 3 %-ot képviselt a teljes termelésen belül. Ezért annak ellenére, hogy az export 40 %-kal, azaz körülbelül 300 000 darabbal nőtt, ez csak a termelés csökkenésének egy kis részét ellensúlyozta. Az uniós gazdasági ágazat első számú piaca mindvégig maga az Unió maradt, a vizsgálati időszakban az értékesítések 95,8 %-a irányult erre a piacra, és ezek az értékesítések a figyelembe vett időszak alatt mind az abszolút mennyiségeket, mind pedig a piaci részesedést tekintve visszaestek.

| (246) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó exportértékesítések csak legfeljebb nagyon kis mértékben enyhítették a dömpingelt behozatal miatti kárt. |
| --- | --- |

(246)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó exportértékesítések csak legfeljebb nagyon kis mértékben enyhítették a dömpingelt behozatal miatti kárt.

| (247) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportja nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. |
| --- | --- |

(247)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportja nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.

5.2.3.   Az acél ára

Az acél ára

| (248) | A panaszos a panaszban utalt arra, hogy a figyelembe vett időszakban az Unión belüli acélár jelentős mértékben megnőtt, amit a mintában szereplő uniós gyártóknál tett ellenőrző látogatás is visszaigazolt. A mintában szereplő uniós gyártók által a melegen hengerelt acéltekercsekért fizetett átlagos beszerzési ár a következőképpen alakult:

  14. táblázat


  Az egy kerék előállításához felhasznált melegen hengerelt acéltekercsek átlagos költsége | 2015 | 2016 | 2017 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 98 | 122 | 133 |
| Forrás: a mintában szereplő gyártók. |

(248)

A panaszos a panaszban utalt arra, hogy a figyelembe vett időszakban az Unión belüli acélár jelentős mértékben megnőtt, amit a mintában szereplő uniós gyártóknál tett ellenőrző látogatás is visszaigazolt. A mintában szereplő uniós gyártók által a melegen hengerelt acéltekercsekért fizetett átlagos beszerzési ár a következőképpen alakult:

14. táblázat

14. táblázat

Az egy kerék előállításához felhasznált melegen hengerelt acéltekercsek átlagos költsége

Az egy kerék előállításához felhasznált melegen hengerelt acéltekercsek átlagos költsége

2015

2016

2017

Vizsgálati időszak

Index

Index

100

100

98

98

122

122

133

133

Forrás: a mintában szereplő gyártók.

Forrás:

| (249) | A figyelembe vett időszakban az egy kerék előállításához felhasznált melegen hengerelt acéltekercsek átlagos költsége 33 %-kal nőtt. A melegen hengerelt acéltekercsek körülbelül 50 %-ot képviselnek az előállítási költségen belül. Rendes körülmények között – és főként alacsony jövedelmezőség esetén – az ágazat ezt a költségnövekedést áthárítja a vevőkre. A jelenlegi körülmények között, a rendellenesen alacsonyan árazott kínai behozatal nagy és egyre növekvő volumenei mellett azonban az uniós gazdasági ágazat nem volt abban a helyzetben, hogy megfelelő módon kiigazítsa értékesítési árait. |
| --- | --- |

(249)

A figyelembe vett időszakban az egy kerék előállításához felhasznált melegen hengerelt acéltekercsek átlagos költsége 33 %-kal nőtt. A melegen hengerelt acéltekercsek körülbelül 50 %-ot képviselnek az előállítási költségen belül. Rendes körülmények között – és főként alacsony jövedelmezőség esetén – az ágazat ezt a költségnövekedést áthárítja a vevőkre. A jelenlegi körülmények között, a rendellenesen alacsonyan árazott kínai behozatal nagy és egyre növekvő volumenei mellett azonban az uniós gazdasági ágazat nem volt abban a helyzetben, hogy megfelelő módon kiigazítsa értékesítési árait.

| (250) | Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kárt nem a nyersanyagköltség emelkedése okozta, hanem az a körülmény, hogy a fentieknek megfelelően (lásd a (249) preambulumbekezdést) az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt kínai behozatal jelenléte miatt nem volt képes ezt a költségnövekedést beépíteni az árakba, és emiatt veszített jövedelmezőségéből. |
| --- | --- |

(250)

Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kárt nem a nyersanyagköltség emelkedése okozta, hanem az a körülmény, hogy a fentieknek megfelelően (lásd a (249) preambulumbekezdést) az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt kínai behozatal jelenléte miatt nem volt képes ezt a költségnövekedést beépíteni az árakba, és emiatt veszített jövedelmezőségéből.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (251) | A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése jelentősen megnőtt, miközben ára átlagosan 9 %-kal csökkent. Még ennél is fontosabb azonban, hogy ennek az árérzékeny terméknek a Kínából érkező dömpingelt behozatala jelentős mértékben alákínált az uniós áraknak. Emellett a Kínából érkező behozatal által kifejtett árnyomás a figyelembe vett időszakban mindvégig lefelé szorította az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumeneit és értékesítési árait, különösen azonban 2017-ben és a vizsgálati időszakban volt káros, amikor nőttek a költségek. Ez a nyomás a vizsgálati időszakban súlyos veszteségeket okozott mind a termelés és az értékesítések, mind pedig a jövedelmezőség vonatkozásában. |
| --- | --- |

(251)

A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése jelentősen megnőtt, miközben ára átlagosan 9 %-kal csökkent. Még ennél is fontosabb azonban, hogy ennek az árérzékeny terméknek a Kínából érkező dömpingelt behozatala jelentős mértékben alákínált az uniós áraknak. Emellett a Kínából érkező behozatal által kifejtett árnyomás a figyelembe vett időszakban mindvégig lefelé szorította az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumeneit és értékesítési árait, különösen azonban 2017-ben és a vizsgálati időszakban volt káros, amikor nőttek a költségek. Ez a nyomás a vizsgálati időszakban súlyos veszteségeket okozott mind a termelés és az értékesítések, mind pedig a jövedelmezőség vonatkozásában.

| (252) | A (236)–(250) preambulumbekezdésben ismertetett elemzés alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy a többi lehetséges tényező sem egyenként, sem együttesen nem gyengítette az uniós gazdaságot ért jelentős kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(252)

A (236)–(250) preambulumbekezdésben ismertetett elemzés alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy a többi lehetséges tényező sem egyenként, sem együttesen nem gyengítette az uniós gazdaságot ért jelentős kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (253) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és más érintett gazdasági szereplők érdekeit is. |
| --- | --- |

(253)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és más érintett gazdasági szereplők érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (254) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri amiatt, hogy – a 4. és az 5. szakaszban ismertetett módon – a dömpingelt behozatal alákínál az árainak, árlenyomást eredményezett, és a közelmúltban jelentős piacvesztést, illetve a vizsgálati időszakban veszteségeket okozott. |
| --- | --- |

(254)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri amiatt, hogy – a 4. és az 5. szakaszban ismertetett módon – a dömpingelt behozatal alákínál az árainak, árlenyomást eredményezett, és a közelmúltban jelentős piacvesztést, illetve a vizsgálati időszakban veszteségeket okozott.

| (255) | Várható, hogy az uniós gazdasági ágazat előnyét fogja látni az intézkedéseknek, amelyek valószínűsíthetően megakadályozzák a rendkívül alacsony árú kínai behozatal további jelentős megnövekedését. Intézkedések bevezetése nélkül a kínai behozatal várhatóan megmarad vagy tovább nő, ami további kárt okoz az EU érintett gazdasági ágazatának. |
| --- | --- |

(255)

Várható, hogy az uniós gazdasági ágazat előnyét fogja látni az intézkedéseknek, amelyek valószínűsíthetően megakadályozzák a rendkívül alacsony árú kínai behozatal további jelentős megnövekedését. Intézkedések bevezetése nélkül a kínai behozatal várhatóan megmarad vagy tovább nő, ami további kárt okoz az EU érintett gazdasági ágazatának.

6.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (256) | A vizsgálat megindításakor a Bizottság 72 importőrrel, felhasználóval és ilyen vállalatokat tömörítő szervezettel vette fel a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(256)

A vizsgálat megindításakor a Bizottság 72 importőrrel, felhasználóval és ilyen vállalatokat tömörítő szervezettel vette fel a kapcsolatot.

| (257) | A mintavételi űrlapot mindössze két importőr küldte vissza kitöltve. Ugyanakkor egyik sem volt kész a további együttműködésre a vizsgálatban, és emiatt a Bizottság nem volt képes elérni az importőrök együttműködését. |
| --- | --- |

(257)

A mintavételi űrlapot mindössze két importőr küldte vissza kitöltve. Ugyanakkor egyik sem volt kész a további együttműködésre a vizsgálatban, és emiatt a Bizottság nem volt képes elérni az importőrök együttműködését.

| (258) | A Bizottság kérdőívet küldött annak a két gépjárműgyártói csoportnak, amely a vizsgálat megindítása után jelentkezett, de egyik sem adott be beadványt, és a kérdőívet sem töltötték ki. |
| --- | --- |

(258)

A Bizottság kérdőívet küldött annak a két gépjárműgyártói csoportnak, amely a vizsgálat megindítása után jelentkezett, de egyik sem adott be beadványt, és a kérdőívet sem töltötték ki.

| (259) | A vizsgálat keretében a Bizottság megállapította, hogy a közúti acélkerekekre vonatkozó intézkedések a gépjárműgyártókra csak korlátozott hatást fejtenek ki. Ez a következtetés a mintában szereplő egyik uniós gyártó azon becslésén alapul, amely szerint a közúti acélkerekek egy teljes szettje körülbelül 0,6 %-ot képvisel egy kisebb személygépkocsi, és 0,7 %-ot egy tehergépjármű előállítási költségén belül. (86) Az ügy kapcsán nem áll rendelkezésre más olyan információ, amely arra utalna, hogy az intézkedések olyan jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnak a felhasználókra, amely ellensúlyozza az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazat szempontjából vett kedvező hatásait. A Bizottság egy hasonló termék kapcsán nemrégiben ugyanerre a következtetésre jutott (87). |
| --- | --- |

(259)

A vizsgálat keretében a Bizottság megállapította, hogy a közúti acélkerekekre vonatkozó intézkedések a gépjárműgyártókra csak korlátozott hatást fejtenek ki. Ez a következtetés a mintában szereplő egyik uniós gyártó azon becslésén alapul, amely szerint a közúti acélkerekek egy teljes szettje körülbelül 0,6 %-ot képvisel egy kisebb személygépkocsi, és 0,7 %-ot egy tehergépjármű előállítási költségén belül. (86) Az ügy kapcsán nem áll rendelkezésre más olyan információ, amely arra utalna, hogy az intézkedések olyan jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnak a felhasználókra, amely ellensúlyozza az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazat szempontjából vett kedvező hatásait. A Bizottság egy hasonló termék kapcsán nemrégiben ugyanerre a következtetésre jutott (87).

86

87

6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (260) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(260)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában ne szolgálná az Unió érdekét.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (261) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(261)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

| (262) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(262)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (263) | A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni. |
| --- | --- |

(263)

A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni.

| (264) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése szerint a nyereségcélt legalább 6 %-ban kell megállapítani. E rendelkezésnek megfelelően a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette a Kínából érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás-fejlesztés (a továbbiakban: K+F) és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. |
| --- | --- |

(264)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése szerint a nyereségcélt legalább 6 %-ban kell megállapítani. E rendelkezésnek megfelelően a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette a Kínából érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás-fejlesztés (a továbbiakban: K+F) és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet.

| (265) | A 3. táblázatban bemutatott módon a Kínából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt. Ezért ezen évek egyike sem használható fel az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése alkalmazásában a nyereségcél megállapításához. Emellett egyetlen, a mintában szereplő gyártó sem fogalmazott meg kellően alátámasztott állítást az elmaradt beruházások összegéről, illetve a K+F és az innováció költségeiről. Mindezek miatt a Bizottság a 6 %-os minimális nyereségcélból indult ki, és a kárt nem okozó ár megállapítása érdekében ezzel növelte meg az uniós ágazat tényleges előállítási költségét. |
| --- | --- |

(265)

A 3. táblázatban bemutatott módon a Kínából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt. Ezért ezen évek egyike sem használható fel az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése alkalmazásában a nyereségcél megállapításához. Emellett egyetlen, a mintában szereplő gyártó sem fogalmazott meg kellően alátámasztott állítást az elmaradt beruházások összegéről, illetve a K+F és az innováció költségeiről. Mindezek miatt a Bizottság a 6 %-os minimális nyereségcélból indult ki, és a kárt nem okozó ár megállapítása érdekében ezzel növelte meg az uniós ágazat tényleges előállítási költségét.

| (266) | mivel a 7. cikk (2d) bekezdésével összhangban az érdekelt felek a felsorolt ILO-egyezmények, illetve a többoldalú környezetvédelmi megállapodások és azok jegyzőkönyvei következtében felmerülő jelenlegi vagy jövőbeli költségekkel kapcsolatban nem fogalmaztak meg észrevételeket, a Bizottság az így megállapított kárt nem okozó árat nem növelte meg további költségösszeggel. |
| --- | --- |

(266)

mivel a 7. cikk (2d) bekezdésével összhangban az érdekelt felek a felsorolt ILO-egyezmények, illetve a többoldalú környezetvédelmi megállapodások és azok jegyzőkönyvei következtében felmerülő jelenlegi vagy jövőbeli költségekkel kapcsolatban nem fogalmaztak meg észrevételeket, a Bizottság az így megállapított kárt nem okozó árat nem növelte meg további költségösszeggel.

| (267) | A Bizottság ezt követően a mintában szereplő kínai együttműködő exportáló gyártó súlyozott átlagos importárának, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagárának összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. Ebből 50,3 %-os alulértékesítési különbözet adódott. |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság ezt követően a mintában szereplő kínai együttműködő exportáló gyártó súlyozott átlagos importárának, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagárának összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. Ebből 50,3 %-os alulértékesítési különbözet adódott.

| (268) | Az 1. mellékletben felsorolt „más együttműködő vállalatok” esetében a kár megszüntetéséhez tartozó mérték a minta átlagával, 50,3 %-kal egyezett meg. |
| --- | --- |

(268)

Az 1. mellékletben felsorolt „más együttműködő vállalatok” esetében a kár megszüntetéséhez tartozó mérték a minta átlagával, 50,3 %-kal egyezett meg.

| (269) | A „minden más vállalat” kategóriába tartozó vállalatok esetében a Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket a (186) preambulumbekezdésben az ezen vállalatok dömpingkülönbözetének megállapítása kapcsán ismertetett módszert követve, a mintára vonatkozóan megállapított nyolc legnagyobb egyedi alulértékesítési különbözetű terméktípus figyelembevételével képzett súlyozott átlagos alulértékesítési különbözetként határozta meg. Ezek a terméktípusok 15 %-ot képviseltek az együttműködő kínai exportőrtől érkező behozatalon belül. A számításból 66,4 %-os alulértékesítési különbözet adódott. |
| --- | --- |

(269)

A „minden más vállalat” kategóriába tartozó vállalatok esetében a Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket a (186) preambulumbekezdésben az ezen vállalatok dömpingkülönbözetének megállapítása kapcsán ismertetett módszert követve, a mintára vonatkozóan megállapított nyolc legnagyobb egyedi alulértékesítési különbözetű terméktípus figyelembevételével képzett súlyozott átlagos alulértékesítési különbözetként határozta meg. Ezek a terméktípusok 15 %-ot képviseltek az együttműködő kínai exportőrtől érkező behozatalon belül. A számításból 66,4 %-os alulértékesítési különbözet adódott.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (270) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(270)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (271) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően helyénvaló ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket bevezetni a Kínából származó közúti acélkerekek behozatalára. A Bizottság a (184) és a (185) preambulumbekezdésben ismertetett körülményeket is figyelembe véve összehasonlította egymással a dömpingkülönbözeteket és a kárkülönbözeteket. A vám összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül a kisebbik szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(271)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően helyénvaló ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket bevezetni a Kínából származó közúti acélkerekek behozatalára. A Bizottság a (184) és a (185) preambulumbekezdésben ismertetett körülményeket is figyelembe véve összehasonlította egymással a dömpingkülönbözeteket és a kárkülönbözeteket. A vám összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül a kisebbik szintjén kell rögzíteni.

| (272) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet (%) | Kárkülönbözet (%) | Ideiglenes dömpingellenes vám (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Más együttműködő vállalatok | 69,4 | 50,3 | 50,3 |
| Minden más vállalat | 80,1 | 66,4 | 66,4 |

(272)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet (%)

Kárkülönbözet (%)

Ideiglenes dömpingellenes vám (%)

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

69,4

50,3

50,3

Más együttműködő vállalatok

69,4

50,3

50,3

Minden más vállalat

80,1

66,4

66,4

| (273) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(273)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (274) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (88) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(274)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (88) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

88

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (275) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(275)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

| (276) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(276)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (277) | A közúti acélkerekekre vonatkozó statisztikai adatok gyakran darabszámban kifejezve állnak rendelkezésre. A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (89) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúra azonban a közúti acélkerekek esetében nem tartalmaz ilyen kiegészítő mértékegységet. Ezért rendelkezni kell arról, hogy az érintett termék behozatalaira vonatkozóan a szabad forgalomba bocsátás érdekében benyújtott árunyilatkozatban nemcsak a kilogrammban vagy tonnában kifejezett tömeget, hanem a darabszámban kifejezett mennyiséget is fel kell tüntetni. A darabszámot a 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 és 8716909097 TARIC-kódok esetében kell megadni. |
| --- | --- |

(277)

A közúti acélkerekekre vonatkozó statisztikai adatok gyakran darabszámban kifejezve állnak rendelkezésre. A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (89) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúra azonban a közúti acélkerekek esetében nem tartalmaz ilyen kiegészítő mértékegységet. Ezért rendelkezni kell arról, hogy az érintett termék behozatalaira vonatkozóan a szabad forgalomba bocsátás érdekében benyújtott árunyilatkozatban nemcsak a kilogrammban vagy tonnában kifejezett tömeget, hanem a darabszámban kifejezett mennyiséget is fel kell tüntetni. A darabszámot a 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 és 8716909097 TARIC-kódok esetében kell megadni.

89

8.   TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

| (278) | A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(278)

A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

| (279) | A számítások pontosságával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(279)

A számítások pontosságával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (280) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy 15 napon belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy 5 napon belül kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(280)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy 15 napon belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy 5 napon belül kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (281) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók, |
| --- | --- |

(281)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 és ex 8716 90 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 és 8716909097) alá tartozó, következőképpen meghatározott termékre: a következő típusú járművekre szánt közúti acélkerekek, tartozékaikkal is, abronccsal felszerelve is:

| 1. | közúti vontatók; |
| --- | --- |

1.

közúti vontatók;

| 2. | személy- és/vagy áruszállító gépjárművek; |
| --- | --- |

2.

személy- és/vagy áruszállító gépjárművek;

| 3. | különleges célra szolgáló gépjárművek (például tűzoltókocsik, locsolóautók); |
| --- | --- |

3.

különleges célra szolgáló gépjárművek (például tűzoltókocsik, locsolóautók);

| 4. | közúti vontatók géperejű hajtás nélküli pótkocsijai és félpótkocsijai |
| --- | --- |

4.

közúti vontatók géperejű hajtás nélküli pótkocsijai és félpótkocsijai

(a továbbiakban: érintett termék).

A vizsgált termék nem foglalja magában:

| 1. | azokat a közúti acélkerekeket, amelyek a jelenleg a 8701 10 alszám alá tartozó egytengelyes kerti traktorokhoz vannak szánva, azok ipari összeszerelése céljára; |
| --- | --- |

1.

azokat a közúti acélkerekeket, amelyek a jelenleg a 8701 10 alszám alá tartozó egytengelyes kerti traktorokhoz vannak szánva, azok ipari összeszerelése céljára;

| 2. | a közúti kvadokhoz szánt kerekeket; |
| --- | --- |

2.

a közúti kvadokhoz szánt kerekeket;

| 3. | az egy darabban öntött, csillag alakú acél kerékagyakat; |
| --- | --- |

3.

az egy darabban öntött, csillag alakú acél kerékagyakat;

| 4. | a kifejezetten a közhasználatú közutakon kívüli használatra tervezett gépjárművekre szánt kerekeket (például a mezőgazdasági és az erdei vontatók, a villás emelőtargoncák, a repülőtolók, a terepjáró kivitelű dömperek kerekeit); |
| --- | --- |

4.

a kifejezetten a közhasználatú közutakon kívüli használatra tervezett gépjárművekre szánt kerekeket (például a mezőgazdasági és az erdei vontatók, a villás emelőtargoncák, a repülőtolók, a terepjáró kivitelű dömperek kerekeit);

| 5. | a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz), a lakókocsikhoz, a mezőgazdasági pótkocsikhoz és az egyéb, a művelésben használt mezőgazdasági eszközökhöz való, legfeljebb 16 hüvelyk kerékpánt-átmérőjű kerekeket. |
| --- | --- |

5.

a személygépkocsik pótkocsijaihoz (utánfutóihoz), a lakókocsikhoz, a mezőgazdasági pótkocsikhoz és az egyéb, a művelésben használt mezőgazdasági eszközökhöz való, legfeljebb 16 hüvelyk kerékpánt-átmérőjű kerekeket.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd | 50,3 | C508 |
| Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd | 50,3 | C509 |
| Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd | 50,3 | C510 |
| Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok | 50,3 | Lásd az I. mellékletet |
| Minden más vállalat | 66,4 | C999 |

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd

50,3

C508

Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd

50,3

C509

Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd

50,3

C510

Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

50,3

Lásd az I. mellékletet

Minden más vállalat

66,4

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) közúti acélkereket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [Kínában]. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Ha az (1) bekezdésben meghatározott termékre szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó árunyilatkozatot állítanak ki, akkor az árunyilatkozat megfelelő rovatában darabszámban fel kell tüntetni a behozott termékmennyiséget.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek az e rendeletre vonatkozó írásbeli észrevételeiket az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 naptári napon belül nyújthatják be a Bizottságnak.

(2)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a Bizottság előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be.

(3)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az e határidőn túl benyújtott kérelmeket, és e kérelmek elfogadásáról az adott eset körülményeinek megfelelően határozhat.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 60., 2019.2.15., 19. o.).

2

(3)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés módosításáról (HL C 111., 2019.3.25., 52. o.).

3

(4)  Lásd a rendelet 3.1. szakaszát.

4

(5)  A következő internetcímen: http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2383 (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

5

(6)  t19.001009. sz.

6

(7)  t19.001778. sz.

7

(8)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2 (a továbbiakban: jelentés).

8

(9)  Lásd a panasz 15. oldalát és 14. mellékletét.

9

(10)  Overcapacity in China – An Impediment to the Party’s Reform Agenda (Kapacitásfelesleg Kínában – A párt reformterveinek akadálya), European Union Chamber of Commerce in China, 19. o. (a panasz 14. melléklete).

10

(11)  A Bizottság (EU) 2017/969 végrehajtási rendelete (2017. június 8.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.), a Bizottság (EU) 2019/687 végrehajtási rendelete (2019. május 2.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 116., 2019.5.3., 5. o.), valamint a Bizottság (EU) 2019/688 végrehajtási rendelete (2019. május 2.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 116., 2019.5.3., 39. o.).

11

(12)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

12

(13)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

13

(14)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

14

(15)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

15

(16)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

16

(17)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

17

(18)  Jelentés: 6. fejezet, 122–135. o.

18

(19)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

19

(20)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

20

(21)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

21

(22)  Jelentés: 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

22

(23)  Jelentés: 5. fejezet, 104–109. o.

23

(24)  Jelentés: 14. fejezet, 358. o.: a magán- és az állami tulajdonú vállalatok a termelést tekintve 51 %-ot, illetve 49 %-ot, a kapacitásokat tekintve 56 %-ot, illetve 44 %-ot képviselnek.

24

(25)  Megtekinthető a következő internetcímeken: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (legutóbbi hozzáférés: 2019. szeptember 12.), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e

25

(legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.), valamint www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2019. szeptember 11.).

(26)  Megtekinthető a következő internetcímeken: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2019. szeptember 12.), valamint http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (legutóbbi hozzáférés: 2019. szeptember 12.).

26

(27)  Példa volt erre 2009-ben a magántulajdonú Rizhao és az állami tulajdonú Shandong Iron and Steel vállalat fúziója (lásd a pekingi acélipari jelentés 58. oldalát), valamint a China Baowu Steel Group által a Magang Steel vállalatban 2019 júniusában szerzett többségi részesedés (lásd: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2, legutóbbi hozzáférés: 2019. szeptember 11.).

27

(28)  
  HL L 116., 2019.5.3., 39. o.

28

(29)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

29

(30)  PwC Automotive Industry Bluebook (2017 Edition) China Automotive Market: Witnessing the Transformation (A PwC kék könyve a gépjárműiparról, 2017. évi kiadás – Kínai gépjárműpiac: Átalakulás tanúi lehetünk), 36. o., megtekinthető a következő internetcímen: https://www.pwccn.com/en/automotive/pwc-auto-industry-blue-book.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 21.); J.D. Power China Market Insight – China’s Five Year Plan (a J.D. Power kínai piaci szemléje – Kína ötéves terve), megtekinthető a következő internetcímen https://www.jdpower.com/sites/default/files/china_five_year_plan.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 21.).

30

(31)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

31

(32)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

32

(33)  Jelentés: 2. fejezet, 31–32. o.

33

(34)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

34

(35)  A terv teljes szövege megtekinthető a kínai ipari és informatikai minisztérium honlapján: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 16.).

35

(36)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

36

(37)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. június 8-i (EU) 2017/969 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.) (64) preambulumbekezdését.

37

(38)  A SAIC Motor 2018. évi éves jelentése, 24. o., megtekinthető a következő internetcímen: https://www.saicmotor.com/english/images/investor_relations/annual_report/2019/7/10/FCA72DB2F082468293A9E76A81E5DFE2.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 21.).

38

(39)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

39

(40)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

40

(41)  Jelentés: III. rész, 14. fejezet, 346. és köv. o.

41

(42)  Az acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv bevezetése.

42

(43)  Jelentés: 14. fejezet, 347. o.

43

(44)  A Kínai Népköztársaság tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terve (2016–2020), megtekinthető a következő internetcímen: http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

44

(45)  Jelentés: 14. fejezet, 349. o.

45

(46)  Jelentés: 14. fejezet, 352. o.

46

(47)  Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához (2011. évi kiadás, 2013. évi módosítás), kiadta 9. sz. rendeletével a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011. március 27-én, módosította az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadása egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2013. február 16-i 21. sz. rendeletével kiadott nemzeti fejlesztési és reformbizottsági határozat.

47

(48)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. június 8-i (EU) 2017/969 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.) (56) preambulumbekezdését.

48

(49)  Jelentés: 14. fejezet, 375–376. o.

49

(50)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

50

(51)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

51

(52)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

52

(53)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

53

(54)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. június 8-i (EU) 2017/969 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.) (281)–(311) preambulumbekezdését.

54

(55)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

55

(56)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

56

(57)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

57

(58)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

58

(59)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

59

(60)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

60

(61)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

61

(62)  Lásd az IMF munkadokumentumát: Resolving China’s Corporate Debt Problem (A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

62

(63)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

63

(64)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. június 8-i (EU) 2017/969 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.) (83)–(244) preambulumbekezdését.

64

(65)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), megtekinthető a következő internetcímen: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

65

(66)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségi szintű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

66

(67)  Megtekinthető a következő internetcímen:

67

https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 3.).

(68)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://portal.siscomex.gov.br/legislacao/legislacao/mais-legislacoes/mcti (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 3.).

68

(69)  Lásd például: https://www.jornalcontabil.com.br/quanto-custa-um-funcionario-aprenda-a-calcular/ vagy https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 3.).

69

(70)  Megtekinthető a következő internetcímen:

70

https://www.iochpe.com.br/Download.aspx?Arquivo=Es93IRz+hvwnExFo7bRkrA (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 4.).

(71)  A Globális Kereskedelmi Atlasz a brazíliai importot FOB-szinten tartalmazza.

71

(72)  A Globális Kereskedelmi Atlasz a brazíliai exportot FOB-szinten tartalmazza.

72

(73)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.meps.co.uk/L.AmerPrice.htm (legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 29.); a termék meghatározása a következő: általános és gerendaszelvények – 240 mm x 240 mm H szelvény – kivéve: USA és Kanada: 10 hüvelyk x 10 hüvelyk szélesövű gerendaszelvény és Kína: 300 mm x 300 mm H szelvény (megtekinthető a következő internetcímen: http://www.meps.co.uk/definitions.htm – legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 29).

73

(74)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.ilo.org/ilostat/faces/oracle/webcenter/portalapp/pagehierarchy/Page21.jspx?_afrLoop=518377340582818&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=o8k2wnnrz_1#!%40%40%3F_afrWindowId%3Do8k2wnnrz_1%26_afrLoop%3D518377340582818%26_afrWindowMode%3D0%26_adf.ctrl-state%3Do8k2wnnrz_54 (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 4.).

74

(75)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 4.).

75

(76)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

76

(77)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.aneel.gov.br/a-aneel (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

77

(78)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

78

(79)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

79

(80)  Boletim mensal de acompanhamento da indústria de gás natural, megtekinthető a következő internetcímen: http://www.mme.gov.br/documents/1138769/0/Boletim_Gas_Natural_nr_142_DEZ_18.pdf/49912e53-03ee-47cc-a45e-7ffa093ff777 (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 16.).

80

(81)  Lásd például a főváros közigazgatási területe tekintetében: http://site.sabesp.com.br/site/uploads/file/asabesp_doctos/comunicado_06_2018.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

81

(82)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183 (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

82

(83)  Lásd a 2019. április 16-i feljegyzést (t19.001778. sz.).

83

(84)  A (179) preambulumbekezdésben ismertetett módon a kérdéses exportáló gyártó az Unióba közvetlenül a független vevők részére exportált. Így az alákínálással kapcsolatos számításokban felhasznált exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

84

(85)  A Bizottság 404/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. május 10.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 117., 2010.5.11., 76. o.), (133) preambulumbekezdés.

85

(86)  A számítás részletei megtalálhatók a „H” vállalatnál tett ellenőrző látogatásról készült jelentés korlátozott hozzáférésű változatában.

86

(87)  A Bizottság (EU) 2017/109 végrehajtási rendelete (2017. január 23.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 18., 2017.1.24., 1. o.), (250)–(268) preambulumbekezdés.

87

(88)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

88

(89)  
  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

89

---

I. MELLÉKLET

A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók

| Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD (más néven: Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd) | |
| Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd | |
| Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd | |
| Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd | |
| Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd | |
| Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd | |
| Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd | |
| Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd | |
| Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd | |
| Xiamen Sunrise Group Co., Ltd | |
| Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd | |
| Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd | |
| Zhejiang Jingu Co., Ltd | |
| Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd | |
| Zhengxing Wheel Group Co., Ltd | |
| Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd | |

Név

TARIC-kiegészítő kód

Dongfeng Automobile Chassis System CO., LTD (más néven: Dongfeng Automotive Wheel Co., Ltd)

Hangzhou Forlong Impex Co., Ltd

Hangzhou Xingjie Auto Parts Manufacturing Co., Ltd

Jiaxing Henko Auto Spare Parts Co., Ltd

Jining Junda Machinery Manufacturing Co., Ltd

Nantong Tuenz Corporate Co., Ltd

Ningbo Luxiang Autoparts Manufacturing Co., Ltd

Shandong Zhengshang Wheel Technology Co., Ltd

Shandong Zhengyu Wheel Group Co., Ltd

Xiamen Sunrise Group Co., Ltd

Yantai Leeway Electromechanical Equipment Co., Ltd

Yongkang Yuefei Wheel Co., Ltd

Zhejiang Jingu Co., Ltd

Zhejiang Fengchi Mechanical Co., Ltd

Zhengxing Wheel Group Co., Ltd

Zhenjiang R&D Auto Parts Co., Ltd

---

HATÁROZATOK

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/58

---

A TANÁCS (EU) 2019/1694 HATÁROZATA

(2019. október 4.)

a Régiók Bizottságának Magyarország által javasolt egy póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a magyar kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | KOCSY Béla hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

KOCSY Béla hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | MAKAY-BERÓ Henrietta, deputy mayor of the city of Tata. |
| --- | --- |

—

MAKAY-BERÓ Henrietta, deputy mayor of the city of Tata.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. MIKKONEN

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/59

---

A TANÁCS (EU) 2019/1695 HATÁROZATA

(2019. október 4.)

a Régiók Bizottságának a Holland Királyság által javasolt négy tagja és öt póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a holland kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. szeptember 18-án a Tanács (EU) 2015/1573 határozata (4) értelmében Hester MAIJ-t, Bert GIJSBERTS-et, Ralph DE VRIES-t és Bote WILPSTRA-t Michiel SCHEFFER, Theo BOVENS, John JORRITSMA és Cees LOGGEN váltotta fel tagként, Elvira SWEET-et, Annemieke TRAAG-ot, Theo BOVENS-t és Hans KONST-ot pedig Erik LIEVERS, Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel RIJSBERMAN és Ard VAN DER TUUK váltotta fel póttagként. 2016. július 18-án a Tanács (EU) 2016/1205 határozata (5) értelmében Ard VAN DER TUUK-ot Tjisse STELPSTRA váltotta fel póttagként. 2016. október 7-én a Tanács (EU) 2016/1816 határozata (6) értelmében John JORRITSMA-t Klaas KIELSTRA váltotta fel tagként. 2017. szeptember 25-én a Tanács (EU) 2017/1765 határozata (7) értelmében Michiel SCHEFFER-t Annemieke TRAAG váltotta fel tagként, Erik LIEVERS-t pedig Michiel SCHEFFER váltotta fel póttagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. szeptember 18-án a Tanács (EU) 2015/1573 határozata (4) értelmében Hester MAIJ-t, Bert GIJSBERTS-et, Ralph DE VRIES-t és Bote WILPSTRA-t Michiel SCHEFFER, Theo BOVENS, John JORRITSMA és Cees LOGGEN váltotta fel tagként, Elvira SWEET-et, Annemieke TRAAG-ot, Theo BOVENS-t és Hans KONST-ot pedig Erik LIEVERS, Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel RIJSBERMAN és Ard VAN DER TUUK váltotta fel póttagként. 2016. július 18-án a Tanács (EU) 2016/1205 határozata (5) értelmében Ard VAN DER TUUK-ot Tjisse STELPSTRA váltotta fel póttagként. 2016. október 7-én a Tanács (EU) 2016/1816 határozata (6) értelmében John JORRITSMA-t Klaas KIELSTRA váltotta fel tagként. 2017. szeptember 25-én a Tanács (EU) 2017/1765 határozata (7) értelmében Michiel SCHEFFER-t Annemieke TRAAG váltotta fel tagként, Erik LIEVERS-t pedig Michiel SCHEFFER váltotta fel póttagként.

| (2) | Annemieke TRAAG, Klaas KIELSTRA, Theo BOVENS és Cees LOGGEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Annemieke TRAAG, Klaas KIELSTRA, Theo BOVENS és Cees LOGGEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy tagjának helye megüresedett.

| (3) | Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel SCHEFFER és Ben DE REU hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(3)

Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel SCHEFFER és Ben DE REU hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett.

| (4) | Michiel RIJSBERMAN-nak és Tjisse STELPSTRA-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően két póttag helye megüresedett. |
| --- | --- |

(4)

Michiel RIJSBERMAN-nak és Tjisse STELPSTRA-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően két póttag helye megüresedett.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Michiel RIJSBERMAN, gedeputeerde Flevoland,

| — | Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe, |
| --- | --- |

—

Tjisse STELPSTRA, gedeputeerde Drenthe,

| — | Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg, |
| --- | --- |

—

Andy DRITTY, gedeputeerde Limburg,

| — | Christianne VAN DER WAL, gedeputeerde Gelderland; |
| --- | --- |

—

Christianne VAN DER WAL, gedeputeerde Gelderland;

| b) | póttagként:






  — | Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân, |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Johannes KRAMER, gedeputeerde Fryslân,

| — | Anita PIJPELINK, gedeputeerde Zeeland, |
| --- | --- |

—

Anita PIJPELINK, gedeputeerde Zeeland,

| — | Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht, |
| --- | --- |

—

Robert STRIJK, gedeputeerde Utrecht,

| — | Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland, |
| --- | --- |

—

Jack VAN DER HOEK, gedeputeerde Noord-Holland,

| — | Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel. |
| --- | --- |

—

Eddy VAN HIJUM, gedeputeerde Overijssel.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. október 4-én.

a Tanács részéről

K. MIKKONEN

az elnök

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/1573 határozata (2015. szeptember 18.) a Régiók Bizottsága négy holland tagjának és öt holland póttagjának kinevezéséről (HL L 245., 2015.9.22., 10. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2016/1205 határozata (2016. július 18.) a Régiók Bizottságának a Holland Királyság által javasolt két póttagja kinevezéséről (HL L 198., 2016.7.23., 46. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2016/1816 határozata (2016. október 7.) a Régiók Bizottságának a Holland Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről (HL L 278., 2016.10.14., 44. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2017/1765 határozata (2017. szeptember 25.) a Régiók Bizottságának a Holland Királyság által javasolt két tagja és két póttagja kinevezéséről (HL L 250., 2017.9.28., 59. o.).

7

---

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/61

---

A TANÁCS (EU) 2019/1696 HATÁROZATA

(2019. október 4.)

a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja és öt póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a spanyol kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. október 5-én a Tanács (EU) 2015/1792 határozata (4) értelmében Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES-t Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL váltotta fel póttagként. 2015. október 9-én a Tanács (EU) 2015/1915 határozata (5) értelmében Esteban MAS PORTELL-t Marc PONS i PONS váltotta fel póttagként. 2016. március 14-én a Tanács (EU) 2016/409 határozata (6) értelmében Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR-t Vicente GUILLÉN IZQUIERDO váltotta fel póttagként. 2016. június 9-én a Tanács (EU) 2016/991 határozata (7) értelmében Marc PONS i PONS-t Pilar COSTA i SERRA váltotta fel póttagként. 2016. július 18-án a Tanács (EU) 2016/1203 határozata (8) értelmében Roger ALBINYANA i SAIGÍ-t Amadeu ALTAFAJ i TARDIO váltotta fel póttagként. 2017. március 21-én a Tanács (EU) 2017/551 határozata (9) értelmében Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL-t Virginia MARCO CÁRCEL váltotta fel póttagként. 2018. május 22-én a Tanács (EU) 2018/770 határozata (10)értelmében Pilar COSTA i SERRA-t Josep Enric CLAVEROL i FLORIT váltotta fel póttagként. 2018. október 8-án a Tanács (EU) 2018/1502 határozata (11) értelmében Amadeu ALTAFAJ i TARDIO-t Natàlia MAS GUIX váltotta fel póttagként. 2019. május 13-án a Tanács (EU) 2019/809 határozata (12) értelmében Natàlia MAS GUIX-t Mireia BORRELL PORTA váltotta fel póttagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. október 5-én a Tanács (EU) 2015/1792 határozata (4) értelmében Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES-t Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL váltotta fel póttagként. 2015. október 9-én a Tanács (EU) 2015/1915 határozata (5) értelmében Esteban MAS PORTELL-t Marc PONS i PONS váltotta fel póttagként. 2016. március 14-én a Tanács (EU) 2016/409 határozata (6) értelmében Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR-t Vicente GUILLÉN IZQUIERDO váltotta fel póttagként. 2016. június 9-én a Tanács (EU) 2016/991 határozata (7) értelmében Marc PONS i PONS-t Pilar COSTA i SERRA váltotta fel póttagként. 2016. július 18-án a Tanács (EU) 2016/1203 határozata (8) értelmében Roger ALBINYANA i SAIGÍ-t Amadeu ALTAFAJ i TARDIO váltotta fel póttagként. 2017. március 21-én a Tanács (EU) 2017/551 határozata (9) értelmében Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL-t Virginia MARCO CÁRCEL váltotta fel póttagként. 2018. május 22-én a Tanács (EU) 2018/770 határozata (10)értelmében Pilar COSTA i SERRA-t Josep Enric CLAVEROL i FLORIT váltotta fel póttagként. 2018. október 8-án a Tanács (EU) 2018/1502 határozata (11) értelmében Amadeu ALTAFAJ i TARDIO-t Natàlia MAS GUIX váltotta fel póttagként. 2019. május 13-án a Tanács (EU) 2019/809 határozata (12) értelmében Natàlia MAS GUIX-t Mireia BORRELL PORTA váltotta fel póttagként.

| (2) | Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

| (3) | Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ, Vicente GUILLÉN IZQUIERDO és Josep Enric CLAVEROL i FLORIT hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(3)

Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ, Vicente GUILLÉN IZQUIERDO és Josep Enric CLAVEROL i FLORIT hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett.

| (4) | A Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Mireia BORRELL PORTA-t (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) és Virginia MARCO CÁRCEL-t (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha) póttagnak javasolták, |
| --- | --- |

(4)

A Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Mireia BORRELL PORTA-t (Directora General de Relaciones Exteriores, Generalitat de Catalunya) és Virginia MARCO CÁRCEL-t (Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha) póttagnak javasolták,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Adrián BARBÓN RODRÍGUEZ, Presidente del Principado de Asturias,

| b) | póttagként:






  — | Ana CÁRCABA GARCÍA, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias, |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Ana CÁRCABA GARCÍA, Consejera de Hacienda del Principado de Asturias,

| — | María Teresa PÉREZ ESTEBAN, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón, |
| --- | --- |

—

María Teresa PÉREZ ESTEBAN, Consejera de Presidencia y Relaciones Institucionales del Gobierno de Aragón,

| — | Antonio VICENS VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares, |
| --- | --- |

—

Antonio VICENS VICENS, Director General de Relaciones Exteriores del Gobierno
  de las Islas Baleares,

| — | Mireia BORRELL PORTA, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (mandátumváltozás), |
| --- | --- |

—

Mireia BORRELL PORTA, Secretaria de Acción Exterior y de la Unión Europea de la Generalidad de Cataluña (mandátumváltozás),

| — | Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (mandátumváltozás). |
| --- | --- |

—

Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Asuntos Europeos de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha (mandátumváltozás).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. október 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. MIKKONEN

---

(1)  A Tanács (EU) 2015/116 határozata (2015. január 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2015/190 határozata (2015. február 5.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2015/994 határozata (2015. június 23.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól 2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/1792 határozata (2015. október 5.) a Régiók Bizottsága öt spanyol tagjának és öt spanyol póttagjának kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 28. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2015/1915 határozata (2015. október 9.) a Régiók Bizottsága két spanyol tagjának és három spanyol póttagjának kinevezéséről (HL L 280., 2015.10.24., 26. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2016/409 határozata (2016. március 14.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről (HL L 74., 2016.3.19., 38. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2016/991 határozata (2016. június 9.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről (HL L 162., 2016.6.21., 14. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2016/1203 határozata (2016. július 18.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről (HL L 198., 2016.7.23., 44. o.).

8

(9)  A Tanács (EU) 2017/551 határozata (2017. március 21.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről (HL L 79., 2017.3.24., 7. o.).

9

(10)  A Tanács (EU) 2018/770 határozata (2018. május 22.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 81. o.).

10

(11)  A Tanács (EU) 2018/1502 határozata (2018. október 8.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről (HL L 254., 2018.10.10., 7. o.).

11

(12)  A Tanács (EU) 2019/809 határozata (2019. május 13.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről (HL L 133., 2019.5.21., 10. o.).

12

---

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/63

---

A TANÁCS (EU) 2019/1697 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. október 7.)

a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),

mivel:

| (1) | A 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdése szerint az említett határozat alapján nem kerülhet sor személyes adatok átadására mindaddig, amíg az említett határozat 6. fejezetében foglalt általános adatvédelmi rendelkezéseket végre nem hajtották az adatátadásban érintett tagállamok területeinek nemzeti jogában. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdése szerint az említett határozat alapján nem kerülhet sor személyes adatok átadására mindaddig, amíg az említett határozat 6. fejezetében foglalt általános adatvédelmi rendelkezéseket végre nem hajtották az adatátadásban érintett tagállamok területeinek nemzeti jogában.

| (2) | A 2008/616/IB tanácsi határozat (3) 20. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2008/615/IB határozat 2. fejezete szerinti automatizált adatcserére vonatkozó, az (1) preambulumbekezdésben említett feltétel teljesülésének ellenőrzése céljából egy kérdőíven, értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén alapuló értékelő jelentést kell készíteni. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/616/IB tanácsi határozat (3) 20. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2008/615/IB határozat 2. fejezete szerinti automatizált adatcserére vonatkozó, az (1) preambulumbekezdésben említett feltétel teljesülésének ellenőrzése céljából egy kérdőíven, értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén alapuló értékelő jelentést kell készíteni.

| (3) | A 2008/616/IB tanácsi határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoport által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/616/IB tanácsi határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoport által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet.

| (4) | Írország kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjére vonatkozó kérdőívet. |
| --- | --- |

(4)

Írország kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjére vonatkozó kérdőívet.

| (5) | Írország sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre Hollandiával. |
| --- | --- |

(5)

Írország sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre Hollandiával.

| (6) | Írországban értékelő látogatásra került sor, és erről a holland és portugál értékelő csoport jelentést készített, amelyet elküldött az érintett tanácsi munkacsoportnak. |
| --- | --- |

(6)

Írországban értékelő látogatásra került sor, és erről a holland és portugál értékelő csoport jelentést készített, amelyet elküldött az érintett tanácsi munkacsoportnak.

| (7) | A gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjére vonatkozó kérdőív, értékelő látogatás és kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(7)

A gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjére vonatkozó kérdőív, értékelő látogatás és kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak.

| (8) | A Tanács – miután nyugtázta, hogy valamennyi tagállam, amelyre nézve a 2008/615/IB határozat kötelező, egyetért – 2019. március 7-én megállapította, hogy Írország maradéktalanul végrehajtotta a 2008/615/IB határozat 6. fejezetében foglalt általános adatvédelmi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács – miután nyugtázta, hogy valamennyi tagállam, amelyre nézve a 2008/615/IB határozat kötelező, egyetért – 2019. március 7-én megállapította, hogy Írország maradéktalanul végrehajtotta a 2008/615/IB határozat 6. fejezetében foglalt általános adatvédelmi rendelkezéseket.

| (9) | Ennek megfelelően Írországnak jogosultnak kell lennie a gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése tekintetében a személyes adatoknak a 2008/615/IB határozat 12. cikke szerinti átvételére és átadására. |
| --- | --- |

(9)

Ennek megfelelően Írországnak jogosultnak kell lennie a gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése tekintetében a személyes adatoknak a 2008/615/IB határozat 12. cikke szerinti átvételére és átadására.

| (10) | A 2008/615/IB határozat 33. cikke végrehajtási hatásköröket ruház a Tanácsra az említett határozat végrehajtásához – különösen a személyes adatoknak az említett határozatban előírt átadása és átvétele tekintetében – szükséges intézkedések elfogadása céljából. |
| --- | --- |

(10)

A 2008/615/IB határozat 33. cikke végrehajtási hatásköröket ruház a Tanácsra az említett határozat végrehajtásához – különösen a személyes adatoknak az említett határozatban előírt átadása és átvétele tekintetében – szükséges intézkedések elfogadása céljából.

| (11) | Mivel az e végrehajtási hatáskörök gyakorlásához szükséges feltételek teljesültek, és az erre vonatkozó eljárást is lefolytatták, a Tanácsnak végrehajtási határozatot kell elfogadnia a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról annak érdekében, hogy az említett tagállam személyes adatokat adhasson és vehessen át a 2008/615/IB határozat 12. cikke szerint. |
| --- | --- |

(11)

Mivel az e végrehajtási hatáskörök gyakorlásához szükséges feltételek teljesültek, és az erre vonatkozó eljárást is lefolytatták, a Tanácsnak végrehajtási határozatot kell elfogadnia a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Írországgal való automatizált adatcsere megindításáról annak érdekében, hogy az említett tagállam személyes adatokat adhasson és vehessen át a 2008/615/IB határozat 12. cikke szerint.

| (12) | Dániára, az Egyesült Királyságra és Írországra nézve a 2008/615/IB határozat kötelező, ezért részt vesznek ennek a 2008/615/IB határozatot végrehajtó határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában, |
| --- | --- |

(12)

Dániára, az Egyesült Királyságra és Írországra nézve a 2008/615/IB határozat kötelező, ezért részt vesznek ennek a 2008/615/IB határozatot végrehajtó határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése tekintetében Írország 2019. október 11-től jogosult személyes adatoknak a 2008/615/IB határozat 12. cikke szerinti átvételére és átadására.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot a Szerződéseknek megfelelően kell alkalmazni.

Kelt Luxembourgban, 2019. október 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  
  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

1

(2)  A 2019. szeptember 17-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  A Tanács 2008/616/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról (HL L 210., 2008.8.6., 12. o.).

3

---

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/65

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1698 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. október 9.)

az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása érdekében a termékek területén kidolgozott európai szabványokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2001/95/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak lehet tekinteni, ha megfelel az olyan európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak, amelyek hivatkozási adatait a Bizottság az irányelv 4. cikkével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/95/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak lehet tekinteni, ha megfelel az olyan európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak, amelyek hivatkozási adatait a Bizottság az irányelv 4. cikkével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette.

| (2) | A Bizottság 2011. július 27-én elfogadta a tornaszerekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről szóló 2011/479/EU határozatot. (2) |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2011. július 27-én elfogadta a tornaszerekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről szóló 2011/479/EU határozatot. (2)

| (3) | M/507. számú, 2012. szeptember 5-én kelt levelével a Bizottság felkérést intézett a CEN-hez olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a biztonsági előírásoknak megfelelően kezelik a tornaszerekkel kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN 913:2008 „Tornaszerek. Általános biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek” szabványt. E szabvány hivatkozási adatait a Bizottság 2014. július 11-én a 2014/357/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4). |
| --- | --- |

(3)

M/507. számú, 2012. szeptember 5-én kelt levelével a Bizottság felkérést intézett a CEN-hez olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a biztonsági előírásoknak megfelelően kezelik a tornaszerekkel kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN 913:2008 „Tornaszerek. Általános biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek” szabványt. E szabvány hivatkozási adatait a Bizottság 2014. július 11-én a 2014/357/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4).

| (4) | Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új európai szabványt dolgozott ki EN 913:2018 jelzettel. |
| --- | --- |

(4)

Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új európai szabványt dolgozott ki EN 913:2018 jelzettel.

| (5) | Az EN 913:2018 európai szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(5)

Az EN 913:2018 európai szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (6) | A Bizottság 2011. november 29-én elfogadta a kerékpárokra, a gyermekkerékpárokra és a kerékpárok csomagtartóira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2011/786/EU határozatot. (5) |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2011. november 29-én elfogadta a kerékpárokra, a gyermekkerékpárokra és a kerékpárok csomagtartóira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2011/786/EU határozatot. (5)

| (7) | M/508. számú, 2012. szeptember 6-án kelt levelével a Bizottság felkérést intézett a CEN-hez olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a biztonsági előírásoknak megfelelően kezelik a kerékpárokkal, a gyermekkerékpárokkal és a kerékpárok csomagtartóival kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN ISO 4210-2:2014 (városi, túra-, „young adult”, hegyi és versenykerékpárok követelményei) és az EN ISO 4210-6:2014 (váz- és villavizsgálati módszerek) szabványt. E szabványok hivatkozási adatait a Bizottság az (EU) 2015/681/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (7) |
| --- | --- |

(7)

M/508. számú, 2012. szeptember 6-án kelt levelével a Bizottság felkérést intézett a CEN-hez olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a biztonsági előírásoknak megfelelően kezelik a kerékpárokkal, a gyermekkerékpárokkal és a kerékpárok csomagtartóival kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN ISO 4210-2:2014 (városi, túra-, „young adult”, hegyi és versenykerékpárok követelményei) és az EN ISO 4210-6:2014 (váz- és villavizsgálati módszerek) szabványt. E szabványok hivatkozási adatait a Bizottság az (EU) 2015/681/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (7)

| (8) | Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új európai szabványokat dolgozott ki EN ISO 4210-2-2015 és EN ISO 4210-6-2015 jelzettel. |
| --- | --- |

(8)

Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új európai szabványokat dolgozott ki EN ISO 4210-2-2015 és EN ISO 4210-6-2015 jelzettel.

| (9) | Az EN ISO 4210-2-2015 és az EN ISO 4210-6-2015 európai szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(9)

Az EN ISO 4210-2-2015 és az EN ISO 4210-6-2015 európai szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (10) | A Bizottság M/508. számú, 2012. szeptember 6-án kelt felkérése alapján a CEN elfogadta az EN 14872:2006 „Kerékpárok. Kerékpárok tartozékai. Csomagtartók” szabványt. E szabvány hivatkozási adatait a Bizottság a 2006/514/EK bizottsági határozat (8) alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (9) |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság M/508. számú, 2012. szeptember 6-án kelt felkérése alapján a CEN elfogadta az EN 14872:2006 „Kerékpárok. Kerékpárok tartozékai. Csomagtartók” szabványt. E szabvány hivatkozási adatait a Bizottság a 2006/514/EK bizottsági határozat (8) alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (9)

| (11) | Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új európai szabványt dolgozott ki EN ISO 11243:2016 jelzettel. |
| --- | --- |

(11)

Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új európai szabványt dolgozott ki EN ISO 11243:2016 jelzettel.

| (12) | Az EN ISO 11243:2016 európai szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(12)

Az EN ISO 11243:2016 európai szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (13) | A Bizottság 2008. március 25-én elfogadta a cigarettákra vonatkozó európai szabványok által követendő tűzvédelmi előírásokról szóló 2008/264/EK határozatot. (10) |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság 2008. március 25-én elfogadta a cigarettákra vonatkozó európai szabványok által követendő tűzvédelmi előírásokról szóló 2008/264/EK határozatot. (10)

| (14) | M/425. számú, 2008. június 27-én kelt levelével a Bizottság felkérést intézett az Európai Szabványügyi Bizottsághoz (CEN) olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a tűzvédelmi előírásoknak megfelelően kezelik a cigarettákkal kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN ISO 12863:2010 „A cigaretták tűzokozó hatásának értékelése szabványos vizsgálati módszerrel” című szabványt. E szabvány hivatkozási adatait a Bizottság a 2011/496/EU bizottsági határozat (11) alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (12) |
| --- | --- |

(14)

M/425. számú, 2008. június 27-én kelt levelével a Bizottság felkérést intézett az Európai Szabványügyi Bizottsághoz (CEN) olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a tűzvédelmi előírásoknak megfelelően kezelik a cigarettákkal kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN ISO 12863:2010 „A cigaretták tűzokozó hatásának értékelése szabványos vizsgálati módszerrel” című szabványt. E szabvány hivatkozási adatait a Bizottság a 2011/496/EU bizottsági határozat (11) alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (12)

| (15) | Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most az EN ISO 12863:2010/A1:2016 jelzetű módosítás elfogadásával módosította az EN ISO 12863:2010 szabványt. |
| --- | --- |

(15)

Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most az EN ISO 12863:2010/A1:2016 jelzetű módosítás elfogadásával módosította az EN ISO 12863:2010 szabványt.

| (16) | Az EN ISO 12863:2010/A1:2016 jelzetű módosítás megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(16)

Az EN ISO 12863:2010/A1:2016 jelzetű módosítás megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (17) | A Bizottság 2011. július 27-én elfogadta a helyhez kötött edzőkészülékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről szóló 2011/476/EU határozatot. (13) |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság 2011. július 27-én elfogadta a helyhez kötött edzőkészülékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről szóló 2011/476/EU határozatot. (13)

| (18) | M/506. számú, 2012. szeptember 5-én kelt levelével a Bizottság felkérést intézett a CEN-hez olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a biztonsági előírásoknak megfelelően kezelik a helyhez kötött edzőkészülékekkel kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN 957-4:2006+A1:2010 (erőedzőpadok, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek), az EN 957-5:2009 (helyhez kötött edzőkerékpárok és forgatókaros edzőkészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei), az EN 957-8:1998 (lépő-, lépcsőző- és mászókészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei), az EN 957-9:2003 (elliptikus pályájú edzőkészülékek, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek) és az EN 957-10:2005 (edzőkerékpár rögzített kerékkel vagy szabadonfutó kerék nélkül, kiegészítő különleges biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek) szabványt. E szabványok hivatkozási adatait a Bizottság a 2014/357/EU végrehajtási határozat alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (14) |
| --- | --- |

(18)

M/506. számú, 2012. szeptember 5-én kelt levelével a Bizottság felkérést intézett a CEN-hez olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a biztonsági előírásoknak megfelelően kezelik a helyhez kötött edzőkészülékekkel kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN 957-4:2006+A1:2010 (erőedzőpadok, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek), az EN 957-5:2009 (helyhez kötött edzőkerékpárok és forgatókaros edzőkészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei), az EN 957-8:1998 (lépő-, lépcsőző- és mászókészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei), az EN 957-9:2003 (elliptikus pályájú edzőkészülékek, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek) és az EN 957-10:2005 (edzőkerékpár rögzített kerékkel vagy szabadonfutó kerék nélkül, kiegészítő különleges biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek) szabványt. E szabványok hivatkozási adatait a Bizottság a 2014/357/EU végrehajtási határozat alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (14)

| (19) | Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új szabványokat dolgozott ki EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 és EN ISO 20957-10:2017 jelzettel. |
| --- | --- |

(19)

Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új szabványokat dolgozott ki EN ISO 20957-4:2016, EN ISO 20957-5:2016, EN ISO 20957-8:2017, EN ISO 20957-9:2016 és EN ISO 20957-10:2017 jelzettel.

| (20) | Az EN ISO 20957-4:2016, az EN ISO 20957-5:2016, az EN ISO 20957-8:2017, az EN ISO 20957-9:2016 és az EN ISO 20957-10:2017 európai szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(20)

Az EN ISO 20957-4:2016, az EN ISO 20957-5:2016, az EN ISO 20957-8:2017, az EN ISO 20957-9:2016 és az EN ISO 20957-10:2017 európai szabvány megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (21) | A Bizottság 2005. április 21-én elfogadta a vízen vagy vízben úszó szabadidős cikkekre vonatkozó európai szabványok tekintetében kidolgozandó biztonsági előírásokról szóló 2005/323/EK határozatot. (15) |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság 2005. április 21-én elfogadta a vízen vagy vízben úszó szabadidős cikkekre vonatkozó európai szabványok tekintetében kidolgozandó biztonsági előírásokról szóló 2005/323/EK határozatot. (15)

| (22) | M/372. számú, 2012. szeptember 5-én kelt levelével a Bizottság felkérést intézett a CEN-hez olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a biztonsági előírásoknak megfelelően kezelik a vízen vagy vízben úszó szabadidős cikkekkel kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN 15649-1:2009+A2:2013, az EN 15649-2:2009+A2:2013, az EN 15649-3:2009+A1:2012, az EN 15649-4:2010+A1:2012, az EN 15649-5:2009, az EN 15649-6:2009+A1:2013 és az EN 15649-7:2009 szabványt (a vízben és a víz felszínén úszó szabadidős eszközök). E szabványsorozat hivatkozási adatait a Bizottság a 2014/359/EU, (16) a 2014/875/EU (17) és a 2013/390/EU (18) bizottsági végrehajtási határozat alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (19) |
| --- | --- |

(22)

M/372. számú, 2012. szeptember 5-én kelt levelével a Bizottság felkérést intézett a CEN-hez olyan európai szabványok kidolgozása érdekében, amelyek a biztonsági előírásoknak megfelelően kezelik a vízen vagy vízben úszó szabadidős cikkekkel kapcsolatos legfontosabb veszélyeket. A felkérés alapján a CEN elfogadta az EN 15649-1:2009+A2:2013, az EN 15649-2:2009+A2:2013, az EN 15649-3:2009+A1:2012, az EN 15649-4:2010+A1:2012, az EN 15649-5:2009, az EN 15649-6:2009+A1:2013 és az EN 15649-7:2009 szabványt (a vízben és a víz felszínén úszó szabadidős eszközök). E szabványsorozat hivatkozási adatait a Bizottság a 2014/359/EU, (16) a 2014/875/EU (17) és a 2013/390/EU (18) bizottsági végrehajtási határozat alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (19)

| (23) | Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új európai szabványsorozatot dolgozott ki EN ISO 25649:2017 jelzettel (1–7. rész). |
| --- | --- |

(23)

Az új ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével a CEN most új európai szabványsorozatot dolgozott ki EN ISO 25649:2017 jelzettel (1–7. rész).

| (24) | Az EN ISO 25649:2017 európai szabványsorozat 1–7. része megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(24)

Az EN ISO 25649:2017 európai szabványsorozat 1–7. része megfelel a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak. Ezért hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (25) | Az EN 913:2008, az EN 957-4:2006+A1:2010, az EN 957-5:2009, az EN 957-8:1998, az EN 957-9:2003, az EN 957-10:2005, az EN ISO 4210-2:2014, az EN ISO 4210-6:2014 és az EN 14872:2006 európai szabvány, valamint az EN 15649 európai szabványsorozat helyett új vagy módosított európai szabványokat dolgoztak ki, amelyek hivatkozási adatai e határozattal közzétételre kerülnek. Ezért e szabványok hivatkozási adatainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét vissza kell vonni. (20) |
| --- | --- |

(25)

Az EN 913:2008, az EN 957-4:2006+A1:2010, az EN 957-5:2009, az EN 957-8:1998, az EN 957-9:2003, az EN 957-10:2005, az EN ISO 4210-2:2014, az EN ISO 4210-6:2014 és az EN 14872:2006 európai szabvány, valamint az EN 15649 európai szabványsorozat helyett új vagy módosított európai szabványokat dolgoztak ki, amelyek hivatkozási adatai e határozattal közzétételre kerülnek. Ezért e szabványok hivatkozási adatainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét vissza kell vonni. (20)

| (26) | Az egyértelműség érdekében a 2001/95/EK irányelv támogatása érdekében kidolgozott és az irányadó előírásoknak megfelelő európai szabványok hivatkozási adatainak teljes jegyzékét egyetlen aktusban kell közzétenni. Ezért e határozatnak tartalmaznia kell azon európai szabványok hivatkozási adatait is, amelyeket a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábban már közzétett. (21) Ebből következően az e szabványok közzétételére vonatkozó bizottsági határozatokat hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(26)

Az egyértelműség érdekében a 2001/95/EK irányelv támogatása érdekében kidolgozott és az irányadó előírásoknak megfelelő európai szabványok hivatkozási adatainak teljes jegyzékét egyetlen aktusban kell közzétenni. Ezért e határozatnak tartalmaznia kell azon európai szabványok hivatkozási adatait is, amelyeket a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábban már közzétett. (21) Ebből következően az e szabványok közzétételére vonatkozó bizottsági határozatokat hatályon kívül kell helyezni.

| (27) | Az azon európai szabványokat átvevő nemzeti szabványoknak való megfelelés, amelyek hivatkozási adatai közzétételre kerültek az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az adott nemzeti szabvány hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében attól a naptól fogva alapozza meg a megfelelőség vélelmét, amelyen az adott európai szabvány hivatkozási adatai közzétételre kerültek az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezért e határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie. |
| --- | --- |

(27)

Az azon európai szabványokat átvevő nemzeti szabványoknak való megfelelés, amelyek hivatkozási adatai közzétételre kerültek az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az adott nemzeti szabvány hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében attól a naptól fogva alapozza meg a megfelelőség vélelmét, amelyen az adott európai szabvány hivatkozási adatai közzétételre kerültek az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezért e határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie.

| (28) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelvvel létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(28)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelvvel létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság ezúton közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 2001/95/EK irányelv támogatása érdekében kidolgozott, az I. mellékletben felsorolt európai szabványok hivatkozási adatait.

2. cikk

A Bizottság ezúton visszavonja a 2001/95/EK irányelv támogatása érdekében kidolgozott, a II. mellékletben felsorolt európai szabványok hivatkozási adatainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

3. cikk

A C(2004) 1493 bizottsági határozat, (22) a 2005/718/EK bizottsági határozat, (23) a 2006/514/EK határozat, a 2009/18/EK bizottsági határozat, (24) a 2011/496/EU határozat, a 2012/29/EU bizottsági végrehajtási határozat, (25) a 2013/390/EU végrehajtási határozat, a 2014/357/EU végrehajtási határozat, a 2014/358/EU bizottsági végrehajtási határozat, (26) a 2014/359/EU végrehajtási határozat, a 2014/531/EU bizottsági végrehajtási határozat, (27) a 2014/875/EU végrehajtási határozat, az (EU) 2015/681 végrehajtási határozat, az (EU) 2015/1345 bizottsági végrehajtási határozat (28) és az (EU) 2017/1014 bizottsági végrehajtási határozat (29) hatályát veszti.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

1

(2)  A Bizottság 2011/479/EU határozata (2011. július 27.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a tornaszerekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről (HL L 197., 2011.7.29., 13. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014/357/EU végrehajtási határozata (2014. június 13.) A helyhez kötött edzőkészülékekre vonatkozó EN 957 (2. és 4-10. rész) és EN ISO 20957 (1. rész) európai szabványsorozatnak, valamint tíz, tornaszerekre vonatkozó európai szabványnak a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági követelményeinek való megfelelőségéről és e szabványok hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről (HL L 175., 2014.6.14., 40. o.).

3

(4)  A Bizottság 2017/C 267/03 közleménye az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 267., 2017.8.11., 7. o.).

4

(5)  A Bizottság 2011/786/EU határozata (2011. november 29.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a kerékpárokra, a gyermekkerékpárokra és a kerékpárok csomagtartóira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (HL L 319., 2011.12.2., 106. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2015/681 végrehajtási határozata (2015. április 29.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a városi és túrakerékpárokra, hegyikerékpárokra és versenykerékpárokra vonatkozó EN ISO 4210 (1–9. rész) szabvány és a gyermekkerékpárokra vonatkozó EN ISO 8098 szabvány hivatkozásainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről (HL L 111., 2015.4.30., 30. o.).

6

(7)  A Bizottság 2017/C 267/03 közleménye az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 267., 2017.8.11., 7. o.).

7

(8)  A Bizottság 2006/514/EK határozata (2006. július 20.) bizonyos szabványoknak a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági követelményével való megfeleléséről és hivatkozásaik közzétételéről a Hivatalos Lapban (HL L 200., 2006.7.22., 35. o.).

8

(9)  A Bizottság 2017/C 267/03 közleménye az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 267., 2017.8.11., 7. o.).

9

(10)  A Bizottság 2008/264/EK határozata (2008. március 25.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a cigarettákra vonatkozó európai szabványok által követendő tűzvédelmi előírásokról (HL L 83., 2008.3.26., 35. o.).

10

(11)  A Bizottság 2011/496/EU végrehajtási határozata (2011. augusztus 9.) az EN 16156:2010 „Cigaretták – A gyúlékonysági képesség értékelése – Biztonsági követelmény” szabvány és az EN ISO 12863:2010 „A cigaretták gyúlékonyságának értékelése szabványos vizsgálati módszerrel” szabvány a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági előírásának való megfelelőségéről és az EN 16156:2010 „Cigaretták – A gyúlékonysági képesség értékelése – Biztonsági követelmény” szabvány hivatkozásainak és az EN ISO 12863:2010 „A cigaretták gyúlékonyságának értékelése szabványos vizsgálati módszerrel” szabványnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről (HL L 205., 2011.8.10., 31. o.).

11

(12)  A Bizottság 2017/C 267/03 közleménye az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 267., 2017.8.11., 7. o.).

12

(13)  A Bizottság 2011/476/EU határozata (2011. július 27.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a helyhez kötött edzőkészülékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről (HL L 196., 2011.7.28., 16. o.).

13

(14)  A Bizottság 2017/C 267/03 közleménye az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 267., 2017.8.11., 7. o.).

14

(15)  A Bizottság 2005/323/EK határozata (2005. április 21.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, vízen vagy vízben úszó szabadidős cikkekre vonatkozó európai szabványok tekintetében kidolgozandó biztonsági előírásokról (HL L 104., 2005.4.23., 39. o.).

15

(16)  A Bizottság 2014/359/EU végrehajtási határozata (2014. június 13.) a vízben és a víz felszínén úszó szabadidős eszközökre vonatkozó EN 15649-1:2009+A2:2013 és EN 15649-6:2009+A1:2013 európai szabványoknak a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfeleléséről és e szabványok hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (HL L 175., 2014.6.14., 45. o.).

16

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(17)  A Bizottság 2014/875/EU végrehajtási határozata (2014. december 4.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a vízben és a víz felszínén úszó szabadidős eszközökre vonatkozó EN 15649-2:2009+A2:2013 szabvány és a helyhez kötött edzőkészülékekre vonatkozó EN 957-6:2010+A1:2014 szabvány hivatkozásainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről (HL L 349., 2014.12.5., 65. o.).

17

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(18)  A Bizottság 2013/390/EU végrehajtási határozata (2013. július 18.) a vízben és a víz felszínén úszó szabadidős eszközökre vonatkozó EN 15649 európai szabványsorozatnak (1–7. rész) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelőségéről és e szabványok hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről (HL L 196., 2013.7.19., 22. o.).

18

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(19)  A Bizottság 2017/C 267/03 közleménye az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 267., 2017.8.11., 7. o.).

19

(20)  A Bizottság 2017/C 267/03 közleménye az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 267., 2017.8.11., 7. o.).

20

(21)  A Bizottság 2017/C 267/03 közleménye az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (HL C 267., 2017.8.11., 7. o.).

21

(22)  A Bizottság C(2004) 1493 határozata (2004. április 23.) egyes szabványoknak a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági előírásnak való megfeleléséről és hivatkozási adataiknak a Hivatalos Lapban történő közzétételéről.

22

(23)  A Bizottság 2005/718/EK határozata (2005. október 13.) bizonyos szabványoknak a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági követelményével való megfeleléséről és hivatkozásaik közzétételéről a Hivatalos Lapban (HL L 271., 2005.10.15., 51. o.).

23

(24)  A Bizottság 2009/18/EK határozata (2008. december 22.) a bébikompok EN 1273:2005 szabványának a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági előírásának való megfeleléséről és a szabványhivatkozás Hivatalos Lapban történő közzétételéről (HL L 8., 2009.1.13., 29. o.).

24

(25)  A Bizottság 2012/29/EU végrehajtási határozata (2012. január 13.) az EN 60065:2002/A12:2011 „Audio-, video- és hasonló elektronikus készülékek – Biztonsági követelmények” című szabványnak és az EN 60950-1:2006/A12:2011 „Informatika – Biztonság – 1. rész: Általános követelmények” című szabványnak a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv általános biztonsági előírásának való megfeleléséről, valamint e szabványok hivatkozásainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről (HL L 13., 2012.1.17., 7. o.).

25

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(26)  A Bizottság 2014/358/EU végrehajtási határozata (2014. június 13.) a fogyasztók által felszerelhető, gyermekbiztos ablak- és erkélyajtó-záróeszközökre vonatkozó EN 16281:2013 európai szabványnak az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfeleléséről és a szabványra történő hivatkozásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (HL L 175., 2014.6.14., 43. o.).

26

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(27)  A Bizottság 2014/531/EU végrehajtási határozata (2014. augusztus 14.) a belső árnyékolókra vonatkozó EN 16433:2014 és EN 16434:2014 európai szabványnak, valamint a hasonló tárgyú EN 13120:2009+A1:2014 európai szabvány egyes rendelkezéseinek a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglalt általános biztonsági előírások tükrében való megfeleléséről és e szabványok hivatkozási adatainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (HL L 243., 2014.8.15., 54. o.).

27

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(28)  A Bizottság (EU) 2015/1345 végrehajtási határozata (2015. július 31.) a gyermekruházaton található zsinórokra és húzózsinórokra, a mózeskosarakra és kosártartókra, a biztonsági rácsokra és az otthoni használatra tervezett pelenkázókra vonatkozó szabványoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő kihirdetéséről (HL L 207., 2015.8.4., 73. o.).

28

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(29)  A Bizottság (EU) 2017/1014 végrehajtási határozata (2017. június 15.) az öngyújtóknak a gyermekbiztonsági előírásoknak való megfelelésére vonatkozó EN 13869:2016 európai szabványra és a csecsemőhordozókra vonatkozó EN 13209-2:2015 európai szabványra történő hivatkozásoknak a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (HL L 153., 2017.6.16., 36. o.).

29

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

I. MELLÉKLET

| Sz. | A szabvány hivatkozási adatai |
| --- | --- |
| 1. | EN 581-1:2006
  Külső téri bútorok. Ülőbútorok és asztalok kempingezéshez, lakásban való és közületi használatra. 1. rész: Általános biztonsági követelmények |
| 2. | EN 913:2018
  Tornaszerek. Általános biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 3. | EN 914:2008
  Tornaszerek. Párhuzamos korlát és kombinált felemás/párhuzamos korlát. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 4. | EN 915:2008
  Tornaszerek. Felemás korlát. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 5. | EN 916:2003
  Tornaszerek. Ugrószekrény. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek |
| 6. | EN 957-2:2003
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 2. rész: Erő-edzőkészülékek, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 7. | EN 957-6:2010+A1:2014
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 6. rész: Futópadok kiegészítő vagy jellegzetes biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei |
| 8. | EN 957-7:1998
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 7. rész: Evezőkészülékek, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 9. | EN 1129-1:1995
  Bútorok. Szekrényágyak. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 1. rész: Biztonsági követelmények |
| 10. | EN 1129-2:1995
  Bútorok. Szekrényágyak. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 2. rész: Vizsgálati módszerek |
| 11. | EN 1130-1:1996
  Bútorok. Bölcsők és hintaágyak lakossági használatra. 1. rész: Biztonsági követelmények |
| 12. | EN 1130-2:1996
  Bútorok. Bölcsők és hintaágyak lakossági használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek |
| 13. | EN 1273:2005
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Bébikomp. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 14. | EN 1466:2014
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Mózeskosarak és kosártartók. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 15. | EN 1651:1999
  Siklóernyős szerkezetek. Bekötőhevederek. Biztonsági követelmények és a teherbírás vizsgálata |
| 16. | EN 1930:2011
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Biztonsági védőrácsok. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 17. | EN ISO 4210-1:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 1. rész: Szakkifejezések és meghatározásuk (ISO 4210-1:2014) |
| 18. | EN ISO 4210-2:2015
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 2. rész: Városi, túra-, „young adult”, hegyi és versenykerékpárok követelményei (ISO 4210-2:2015) |
| 19. | EN ISO 4210-3:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 3. rész: Általános vizsgálati módszer (ISO 4210-3:2014) |
| 20. | EN ISO 4210-4:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 4. rész: Fékezésvizsgálati módszerek (ISO 4210-4:2014) |
| 21. | EN ISO 4210-5:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 5. rész: Kormányvizsgálati módszerek (ISO 4210-5:2014, 2015.2.1-jei helyesbített változat) |
| 22. | EN ISO 4210-6:2015
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 6. rész: Váz- és villavizsgálati módszerek (ISO 4210-6:2015) |
| 23. | EN ISO 4210-7:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 7. rész: Kerék- és felnivizsgálati módszerek (ISO 4210-7:2014) |
| 24. | EN ISO 4210-8:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 8. rész: Pedál- és hajtókar-vizsgálati módszerek (ISO 4210-8:2014) |
| 25. | EN ISO 4210-9:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 9. rész: Nyereg- és nyeregcső-vizsgálati módszerek (ISO 4210-9:2014) |
| 26. | EN ISO 8098:2014
  Kerékpárok. Gyermekkerékpárok biztonsági követelményei (ISO 8098:2014) |
| 27. | EN ISO 9994:2006
  Öngyújtók. Biztonsági előírások (ISO 9994:2005) |
| 28. | EN ISO 11243:2016
  Kerékpárok. Kerékpár-csomagtartók. Követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 11243:2016) |
| 29. | EN 12196:2003
  Tornaszerek. Tornaló és tornabak. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek |
| 30. | EN 12197:1997
  Tornaszerek. Nyújtó. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 31. | EN 12221-1:2008+A1:2013
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra. 1. rész: Biztonsági követelmények |
| 32. | EN 12221-2:2008+A1:2013
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek |
| 33. | EN 12346:1998
  Tornaszerek. Bordásfal, létrarács és mászókeret. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 34. | EN 12432:1998
  Tornaszerek. Tornagerenda. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek |
| 35. | EN 12491:2001
  Siklóernyős szerkezetek. Vészejtőernyő. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 36. | EN 12655:1998
  Tornaszerek. Gyűrű. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek |
| 37. | EN ISO 12863:2010
  A cigaretták tűzokozó hatásának értékelése szabványos vizsgálati módszerrel (ISO 12863:2010)
  EN ISO 12863:2010/A1:2016 |
| 38. | EN 13120:2009+A1:2014
  Belső árnyékolók. Teljesítőképességi és biztonsági követelmények |
| 39. | EN 13209-1:2004
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Csecsemőhordozó. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek. 1. rész: Keretes hátihordozó |
| 40. | EN 13209-2:2015
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Csecsemőhordozó. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek. 2. rész: Keret nélküli hordozó |
| 41. | EN 13219:2008
  Tornaszerek. Ugróasztalok. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek |
| 42. | EN 13319:2000
  Búvárfelszerelések. Mélységmérők és kombinált mélység- és időmérő eszközök. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek |
| 43. | EN 13869:2016
  Öngyújtók. Öngyújtók gyermekbiztonsági követelményei. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 44. | EN 13899:2003
  Görgős sporteszközök. Görkorcsolya. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 45. | EN 14059:2002
  Dekoratív olajlámpák. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 46. | EN 14344:2004
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Kerékpár-gyermekülés. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 47. | EN 14350-1:2004
  Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Ivóeszközök. 1. rész: Általános és mechanikai követelmények és vizsgálatok |
| 48. | EN 14682:2014
  A gyermekruházat biztonsága. Zsinórok és húzózsinórok a gyermekruházaton. Műszaki előírások |
| 49. | EN 16156:2010
  Cigaretták. A tűzokozó hatás értékelése. Biztonsági követelmények |
| 50. | EN 16281:2013
  Gyermekvédő termékek. Fogyasztó által felszerelhető, gyermekbiztos ablak- és erkélyajtó-záróeszközök. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 51. | EN 16433:2014
  Belső árnyékolók. Fojtás elleni védelem. Vizsgálati módszerek |
| 52. | EN 16434:2014
  Belső árnyékolók. Fojtás elleni védelem. A biztonsági eszközök követelményei és vizsgálati módszerei |
| 53. | EN ISO 20957-1:2013
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 1. rész: Általános biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 20957-1:2013) |
| 54. | EN ISO 20957-4:2016
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 4. rész: Erőedzőpadok, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 20957-4:2016) |
| 55. | EN ISO 20957-5:2016
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 5. rész: Helyhez kötött edzőkerékpárok és forgatókaros edzőkészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 20957-5:2016) |
| 56. | EN ISO 20957-8:2017
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 8. rész: Lépő-, lépcsőző- és mászókészülékek. Kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 20957-8:2017) |
| 57. | EN ISO 20957-9:2016
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 9. rész: Elliptikus pályájú edzőkészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 20957-9:2016) |
| 58. | EN ISO 20957-10:2017
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 10. rész: Edzőkerékpár rögzített kerékkel vagy szabadonfutó kerék nélkül. Kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 20957-10:2017) |
| 59. | EN ISO 25649-1:2017
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 1. rész: Osztályozás, anyagok, általános követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 25649-1:2017) |
| 60. | EN ISO 25649-2:2017
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 2. rész: Vásárlói tájékoztatás (ISO 25649-2:2017) |
| 61. | EN ISO 25649-3:2017
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 3. rész: A-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-3:2017) |
| 62. | EN ISO 25649-4:2017
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 4. rész: B-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-4:2017) |
| 63. | EN ISO 25649-5:2017
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 5. rész: C-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-5:2017) |
| 64. | EN ISO 25649-6:2017
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 6. rész: D-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-6:2017) |
| 65. | EN ISO 25649-7:2017
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 7. rész: E-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-7:2017) |
| 66. | EN 60065:2002
  Audio-, video- és hasonló elektronikus készülékek. Biztonsági követelmények (IEC 60065:2001, módosítva)
  EN 60065:2002/A12:2011 |
| 67. | EN 60950-1:2006
  Informatikai berendezések. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények (IEC 60950-1:2005, módosítva)
  EN 60950-1:2006/A12:2011 |

Sz.

A szabvány hivatkozási adatai

1.

EN 581-1:2006

Külső téri bútorok. Ülőbútorok és asztalok kempingezéshez, lakásban való és közületi használatra. 1. rész: Általános biztonsági követelmények

2.

EN 913:2018

Tornaszerek. Általános biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

3.

EN 914:2008

Tornaszerek. Párhuzamos korlát és kombinált felemás/párhuzamos korlát. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

4.

EN 915:2008

Tornaszerek. Felemás korlát. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

5.

EN 916:2003

Tornaszerek. Ugrószekrény. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek

6.

EN 957-2:2003

Helyhez kötött edzőkészülékek. 2. rész: Erő-edzőkészülékek, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

7.

EN 957-6:2010+A1:2014

Helyhez kötött edzőkészülékek. 6. rész: Futópadok kiegészítő vagy jellegzetes biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

8.

EN 957-7:1998

Helyhez kötött edzőkészülékek. 7. rész: Evezőkészülékek, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

9.

EN 1129-1:1995

Bútorok. Szekrényágyak. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 1. rész: Biztonsági követelmények

10.

EN 1129-2:1995

Bútorok. Szekrényágyak. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 2. rész: Vizsgálati módszerek

11.

EN 1130-1:1996

Bútorok. Bölcsők és hintaágyak lakossági használatra. 1. rész: Biztonsági követelmények

12.

EN 1130-2:1996

Bútorok. Bölcsők és hintaágyak lakossági használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek

13.

EN 1273:2005

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Bébikomp. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

14.

EN 1466:2014

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Mózeskosarak és kosártartók. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

15.

EN 1651:1999

Siklóernyős szerkezetek. Bekötőhevederek. Biztonsági követelmények és a teherbírás vizsgálata

16.

EN 1930:2011

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Biztonsági védőrácsok. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

17.

EN ISO 4210-1:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 1. rész: Szakkifejezések és meghatározásuk (ISO 4210-1:2014)

18.

EN ISO 4210-2:2015

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 2. rész: Városi, túra-, „young adult”, hegyi és versenykerékpárok követelményei (ISO 4210-2:2015)

19.

EN ISO 4210-3:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 3. rész: Általános vizsgálati módszer (ISO 4210-3:2014)

20.

EN ISO 4210-4:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 4. rész: Fékezésvizsgálati módszerek (ISO 4210-4:2014)

21.

EN ISO 4210-5:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 5. rész: Kormányvizsgálati módszerek (ISO 4210-5:2014, 2015.2.1-jei helyesbített változat)

22.

EN ISO 4210-6:2015

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 6. rész: Váz- és villavizsgálati módszerek (ISO 4210-6:2015)

23.

EN ISO 4210-7:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 7. rész: Kerék- és felnivizsgálati módszerek (ISO 4210-7:2014)

24.

EN ISO 4210-8:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 8. rész: Pedál- és hajtókar-vizsgálati módszerek (ISO 4210-8:2014)

25.

EN ISO 4210-9:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 9. rész: Nyereg- és nyeregcső-vizsgálati módszerek (ISO 4210-9:2014)

26.

EN ISO 8098:2014

Kerékpárok. Gyermekkerékpárok biztonsági követelményei (ISO 8098:2014)

27.

EN ISO 9994:2006

Öngyújtók. Biztonsági előírások (ISO 9994:2005)

28.

EN ISO 11243:2016

Kerékpárok. Kerékpár-csomagtartók. Követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 11243:2016)

29.

EN 12196:2003

Tornaszerek. Tornaló és tornabak. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek

30.

EN 12197:1997

Tornaszerek. Nyújtó. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

31.

EN 12221-1:2008+A1:2013

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra. 1. rész: Biztonsági követelmények

32.

EN 12221-2:2008+A1:2013

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Pelenkázók otthoni használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek

33.

EN 12346:1998

Tornaszerek. Bordásfal, létrarács és mászókeret. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

34.

EN 12432:1998

Tornaszerek. Tornagerenda. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek

35.

EN 12491:2001

Siklóernyős szerkezetek. Vészejtőernyő. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

36.

EN 12655:1998

Tornaszerek. Gyűrű. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek

37.

EN ISO 12863:2010

A cigaretták tűzokozó hatásának értékelése szabványos vizsgálati módszerrel (ISO 12863:2010)

EN ISO 12863:2010/A1:2016

38.

EN 13120:2009+A1:2014

Belső árnyékolók. Teljesítőképességi és biztonsági követelmények

39.

EN 13209-1:2004

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Csecsemőhordozó. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek. 1. rész: Keretes hátihordozó

40.

EN 13209-2:2015

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Csecsemőhordozó. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek. 2. rész: Keret nélküli hordozó

41.

EN 13219:2008

Tornaszerek. Ugróasztalok. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek

42.

EN 13319:2000

Búvárfelszerelések. Mélységmérők és kombinált mélység- és időmérő eszközök. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek

43.

EN 13869:2016

Öngyújtók. Öngyújtók gyermekbiztonsági követelményei. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

44.

EN 13899:2003

Görgős sporteszközök. Görkorcsolya. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

45.

EN 14059:2002

Dekoratív olajlámpák. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

46.

EN 14344:2004

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Kerékpár-gyermekülés. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

47.

EN 14350-1:2004

Termékek csecsemők és kisgyermekek részére. Ivóeszközök. 1. rész: Általános és mechanikai követelmények és vizsgálatok

48.

EN 14682:2014

A gyermekruházat biztonsága. Zsinórok és húzózsinórok a gyermekruházaton. Műszaki előírások

49.

EN 16156:2010

Cigaretták. A tűzokozó hatás értékelése. Biztonsági követelmények

50.

EN 16281:2013

Gyermekvédő termékek. Fogyasztó által felszerelhető, gyermekbiztos ablak- és erkélyajtó-záróeszközök. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

51.

EN 16433:2014

Belső árnyékolók. Fojtás elleni védelem. Vizsgálati módszerek

52.

EN 16434:2014

Belső árnyékolók. Fojtás elleni védelem. A biztonsági eszközök követelményei és vizsgálati módszerei

53.

EN ISO 20957-1:2013

Helyhez kötött edzőkészülékek. 1. rész: Általános biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 20957-1:2013)

54.

EN ISO 20957-4:2016

Helyhez kötött edzőkészülékek. 4. rész: Erőedzőpadok, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 20957-4:2016)

55.

EN ISO 20957-5:2016

Helyhez kötött edzőkészülékek. 5. rész: Helyhez kötött edzőkerékpárok és forgatókaros edzőkészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 20957-5:2016)

56.

EN ISO 20957-8:2017

Helyhez kötött edzőkészülékek. 8. rész: Lépő-, lépcsőző- és mászókészülékek. Kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 20957-8:2017)

57.

EN ISO 20957-9:2016

Helyhez kötött edzőkészülékek. 9. rész: Elliptikus pályájú edzőkészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 20957-9:2016)

58.

EN ISO 20957-10:2017

Helyhez kötött edzőkészülékek. 10. rész: Edzőkerékpár rögzített kerékkel vagy szabadonfutó kerék nélkül. Kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 20957-10:2017)

59.

EN ISO 25649-1:2017

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 1. rész: Osztályozás, anyagok, általános követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 25649-1:2017)

60.

EN ISO 25649-2:2017

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 2. rész: Vásárlói tájékoztatás (ISO 25649-2:2017)

61.

EN ISO 25649-3:2017

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 3. rész: A-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-3:2017)

62.

EN ISO 25649-4:2017

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 4. rész: B-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-4:2017)

63.

EN ISO 25649-5:2017

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 5. rész: C-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-5:2017)

64.

EN ISO 25649-6:2017

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 6. rész: D-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-6:2017)

65.

EN ISO 25649-7:2017

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 7. rész: E-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei (ISO 25649-7:2017)

66.

EN 60065:2002

Audio-, video- és hasonló elektronikus készülékek. Biztonsági követelmények (IEC 60065:2001, módosítva)

EN 60065:2002/A12:2011

67.

EN 60950-1:2006

Informatikai berendezések. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények (IEC 60950-1:2005, módosítva)

EN 60950-1:2006/A12:2011

---

II. MELLÉKLET

| Sz. | A szabvány hivatkozási adatai |
| --- | --- |
| 1. | EN 913:2008
  Tornaszerek. Általános biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 2. | EN 957-4:2006+A1:2010
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 4. rész: Erőedzőpadok, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 3. | EN 957-5:2009
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 5. rész: Helyhez kötött edzőkerékpárok és forgatókaros edzőkészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei |
| 4. | EN 957-8:1998
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 8. rész: Lépő-, lépcsőző- és mászókészülékek. Kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 5. | EN 957-9:2003
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 9. rész: Elliptikus pályájú edzőkészülékek, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 6. | EN 957-10:2005
  Helyhez kötött edzőkészülékek. 10. rész: Edzőkerékpár rögzített kerékkel vagy szabadonfutó kerék nélkül, kiegészítő különleges biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek |
| 7. | EN ISO 4210-2:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 2. rész: Városi, túra-, „young adult”, hegyi és versenykerékpárok követelményei (ISO 4210-2:2014) |
| 8. | EN ISO 4210-6:2014
  Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 6. rész: Váz- és villavizsgálati módszerek. (ISO 4210-6:2014) |
| 9. | EN ISO 12863:2010
  A cigaretták tűzokozó hatásának értékelése szabványos vizsgálati módszerrel (ISO 12863:2010) |
| 10. | EN 14872:2006
  Kerékpárok. Kerékpárok tartozékai. Csomagtartók |
| 11. | EN 15649-1:2009+A2:2013
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 1. rész: Osztályozás, anyagok, általános követelmények és vizsgálati módszerek |
| 12. | EN 15649-2:2009+A2:2013
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 2. rész: Vásárlói tájékoztatás |
| 13. | EN 15649-3:2009+A1:2012
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 3. rész: A-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei |
| 14. | EN 15649-4:2010+A1:2012
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 4. rész: B-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálatai |
| 15. | EN 15649-5:2009
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 5. rész: C-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei |
| 16. | EN 15649-6:2009+A1:2013
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 6. rész: D-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei |
| 17. | EN 15649-7:2009
  A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 7. rész: E-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei |

Sz.

A szabvány hivatkozási adatai

1.

EN 913:2008

Tornaszerek. Általános biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2.

EN 957-4:2006+A1:2010

Helyhez kötött edzőkészülékek. 4. rész: Erőedzőpadok, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

3.

EN 957-5:2009

Helyhez kötött edzőkészülékek. 5. rész: Helyhez kötött edzőkerékpárok és forgatókaros edzőkészülékek kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

4.

EN 957-8:1998

Helyhez kötött edzőkészülékek. 8. rész: Lépő-, lépcsőző- és mászókészülékek. Kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

5.

EN 957-9:2003

Helyhez kötött edzőkészülékek. 9. rész: Elliptikus pályájú edzőkészülékek, kiegészítő biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

6.

EN 957-10:2005

Helyhez kötött edzőkészülékek. 10. rész: Edzőkerékpár rögzített kerékkel vagy szabadonfutó kerék nélkül, kiegészítő különleges biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

7.

EN ISO 4210-2:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 2. rész: Városi, túra-, „young adult”, hegyi és versenykerékpárok követelményei (ISO 4210-2:2014)

8.

EN ISO 4210-6:2014

Kerékpárok. A kerékpárok biztonsági követelményei. 6. rész: Váz- és villavizsgálati módszerek. (ISO 4210-6:2014)

9.

EN ISO 12863:2010

A cigaretták tűzokozó hatásának értékelése szabványos vizsgálati módszerrel (ISO 12863:2010)

10.

EN 14872:2006

Kerékpárok. Kerékpárok tartozékai. Csomagtartók

11.

EN 15649-1:2009+A2:2013

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 1. rész: Osztályozás, anyagok, általános követelmények és vizsgálati módszerek

12.

EN 15649-2:2009+A2:2013

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 2. rész: Vásárlói tájékoztatás

13.

EN 15649-3:2009+A1:2012

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 3. rész: A-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

14.

EN 15649-4:2010+A1:2012

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 4. rész: B-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálatai

15.

EN 15649-5:2009

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 5. rész: C-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

16.

EN 15649-6:2009+A1:2013

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 6. rész: D-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

17.

EN 15649-7:2009

A víz felszínén és a vízben úszó szabadidős eszközök. 7. rész: E-osztályú eszközök kiegészítő biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/75

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG

42/19/COL

felhatalmazáson alapuló határozata

(2019. június 17.)

a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről [2019/...]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel a közüzemi ágazatban a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásait megállapító, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVI. mellékletének 4. pontjában említett jogszabályra (a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1), a továbbiakban: irányelv, 2014/25/EU irányelv) és különösen annak 34. és 35. cikkére,

tekintettel az EFTA-tagállamok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra („felügyeleti és bírósági megállapodás”) és különösen az ahhoz csatolt 1. jegyzőkönyv 1. és 3. cikkére,

a EFTA Közbeszerzési Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   TÉNYÁLLÁS

TÉNYÁLLÁS

| (1) | Az EFTA Felügyeleti Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) 2018. november 27-én – a bejelentést megelőző egyeztetéseket követően – kérelem érkezett a Nettbuss AS-től (jelenleg Vy Buss AS, a továbbiakban: kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján (a továbbiakban: kérelem) (2). |
| --- | --- |

(1)

Az EFTA Felügyeleti Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) 2018. november 27-én – a bejelentést megelőző egyeztetéseket követően – kérelem érkezett a Nettbuss AS-től (jelenleg Vy Buss AS, a továbbiakban: kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (1) bekezdése alapján (a továbbiakban: kérelem) (2).

2

| (2) | A kérelem a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére vonatkozik. A tömegközlekedés szervezésével kapcsolatos, a gyakorlatban a tömegközlekedési hatóságok által végzett tevékenységre a kérelem nem terjed ki (3). |
| --- | --- |

(2)

A kérelem a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére vonatkozik. A tömegközlekedés szervezésével kapcsolatos, a gyakorlatban a tömegközlekedési hatóságok által végzett tevékenységre a kérelem nem terjed ki (3).

3

| (3) | A kérelmező az irányelv értelmében közvállalkozás, mivel a norvégiai Közlekedési és Kommunikációs Minisztérium közvetetten a jegyzett tőke 100 %-át birtokolja az NSB AS-ben (jelenleg Vygruppen AS, olyan fuvarozási csoport, amelynek a kérelmező is tagja) fennálló tulajdonjogán keresztül (4). |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező az irányelv értelmében közvállalkozás, mivel a norvégiai Közlekedési és Kommunikációs Minisztérium közvetetten a jegyzett tőke 100 %-át birtokolja az NSB AS-ben (jelenleg Vygruppen AS, olyan fuvarozási csoport, amelynek a kérelmező is tagja) fennálló tulajdonjogán keresztül (4).

4

| (4) | A kérelmező az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet folytat, így az irányelv értelmében ajánlatkérőnek minősül. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet folytat, így az irányelv értelmében ajánlatkérőnek minősül.

| (5) | A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló, 2016. augusztus 12-i 975. sz. norvég rendelet (5) 2–9. szakasza szerint az ajánlatkérők jogosultak az irányelv 35. cikke alapján kérelmet benyújtani. |
| --- | --- |

(5)

A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló, 2016. augusztus 12-i 975. sz. norvég rendelet (5) 2–9. szakasza szerint az ajánlatkérők jogosultak az irányelv 35. cikke alapján kérelmet benyújtani.

5

| (6) | A kérelmet a Norvég Versenyhatóság által 2018. június 29-én elfogadott indokolt állásfoglalás kísérte, amely megállapította, hogy a kérelmező közvetlen versenynek vesz részt az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások nyújtásában, és hogy a belépés a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacára nincs korlátozva (6). |
| --- | --- |

(6)

A kérelmet a Norvég Versenyhatóság által 2018. június 29-én elfogadott indokolt állásfoglalás kísérte, amely megállapította, hogy a kérelmező közvetlen versenynek vesz részt az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások nyújtásában, és hogy a belépés a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacára nincs korlátozva (6).

6

| (7) | A Hatóság tájékoztatta Norvégiát arról, hogy 2018. november 30-án kézhez vette a kérelmet (7). |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság tájékoztatta Norvégiát arról, hogy 2018. november 30-án kézhez vette a kérelmet (7).

7

| (8) | A 2014/25/EU irányelv IV. mellékletének 1. pontjával összhangban a Hatóságnak 130 munkanap áll rendelkezésére arra, hogy határozatot hozzon a kérelem tárgyában; ez a határidő 2019. június 18-án jár le (8). |
| --- | --- |

(8)

A 2014/25/EU irányelv IV. mellékletének 1. pontjával összhangban a Hatóságnak 130 munkanap áll rendelkezésére arra, hogy határozatot hozzon a kérelem tárgyában; ez a határidő 2019. június 18-án jár le (8).

8

| (9) | A 2019. április 23-i 037/19/COL felhatalmazáson alapuló határozat (9) értelmében a Hatóság felkérte az EFTA Közbeszerzési Bizottságot, hogy közölje véleményét a 3/2012 állandó bizottsági határozat 2. cikkében megállapított tanácsadó bizottsági eljárás keretében (10). |
| --- | --- |

(9)

A 2019. április 23-i 037/19/COL felhatalmazáson alapuló határozat (9) értelmében a Hatóság felkérte az EFTA Közbeszerzési Bizottságot, hogy közölje véleményét a 3/2012 állandó bizottsági határozat 2. cikkében megállapított tanácsadó bizottsági eljárás keretében (10).

9

10

| (10) | Az EFTA Közbeszerzési Bizottsága 2019. május 22-én írásbeli eljárásban egyhangúlag pozitív véleményt nyilvánított a Hatóság határozattervezetéről (11). |
| --- | --- |

(10)

Az EFTA Közbeszerzési Bizottsága 2019. május 22-én írásbeli eljárásban egyhangúlag pozitív véleményt nyilvánított a Hatóság határozattervezetéről (11).

11

2.   JOGI KERET

JOGI KERET

| (11) | Az irányelvet kell alkalmazni többek között az autóbuszos személyfuvarozás területén a nyilvánosság számára szolgáltatást nyújtó hálózatok létesítésével vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységre irányuló szerződések odaítélésére (12). |
| --- | --- |

(11)

Az irányelvet kell alkalmazni többek között az autóbuszos személyfuvarozás területén a nyilvánosság számára szolgáltatást nyújtó hálózatok létesítésével vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységre irányuló szerződések odaítélésére (12).

12

| (12) | Az irányelv 11. cikkének második bekezdése értelmében akkor lehet hálózat meglétéről beszélni, ha a szolgáltatást valamely állam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik. |
| --- | --- |

(12)

Az irányelv 11. cikkének második bekezdése értelmében akkor lehet hálózat meglétéről beszélni, ha a szolgáltatást valamely állam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik.

| (13) | a Bíróság az SJ-ítéletben (13) a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 5. cikkének (1) bekezdését értelmezve (amelynek szövege megegyezik a 2014/25/EU irányelv 11. cikkével) a vasúti hálózatokkal összefüggésben kimondta, hogy „meg kell állapítani, hogy a »hálózat üzemeltetésére« irányuló tevékenység a vasúti hálózat szállítási szolgáltatások céljából történő használatához való jog gyakorlására, míg a »hálózat rendelkezésre bocsátására« irányuló tevékenység a hálózat igazgatására utal” (15). A Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy „a 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdését úgy kell értelmezni, hogy egy vasúti társaság által folytatott olyan tevékenység, amelynek lényege közlekedési szolgáltatások nyújtása a lakosság számára a vasúti hálózat használatához való jog gyakorlásával, az ezen irányelv értelmében vett »pályahálózat‐üzemeltetésnek« minősül” (16). A norvégiai „autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetése” az autóbusz-közlekedés terén egyenértékű az SJ-ítéletben hivatkozott, egy vasúttársaság által a vasúti közlekedés terén folytatott tevékenységgel, így olyan tevékenység, amelyre az irányelvet alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(13)

a Bíróság az SJ-ítéletben (13) a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 5. cikkének (1) bekezdését értelmezve (amelynek szövege megegyezik a 2014/25/EU irányelv 11. cikkével) a vasúti hálózatokkal összefüggésben kimondta, hogy „meg kell állapítani, hogy a »hálózat üzemeltetésére« irányuló tevékenység a vasúti hálózat szállítási szolgáltatások céljából történő használatához való jog gyakorlására, míg a »hálózat rendelkezésre bocsátására« irányuló tevékenység a hálózat igazgatására utal” (15). A Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy „a 2004/17 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdését úgy kell értelmezni, hogy egy vasúti társaság által folytatott olyan tevékenység, amelynek lényege közlekedési szolgáltatások nyújtása a lakosság számára a vasúti hálózat használatához való jog gyakorlásával, az ezen irányelv értelmében vett »pályahálózat‐üzemeltetésnek« minősül” (16). A norvégiai „autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetése” az autóbusz-közlekedés terén egyenértékű az SJ-ítéletben hivatkozott, egy vasúttársaság által a vasúti közlekedés terén folytatott tevékenységgel, így olyan tevékenység, amelyre az irányelvet alkalmazni kell.

SJ

13

14

15

16

SJ

| (14) | Az irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelv alkalmazási körébe tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik az irányelv hatálya alá, ha az államban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján, az érintett ágazat egyedi jellemzőinek figyelembevételével kell értékelni. |
| --- | --- |

(14)

Az irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelv alkalmazási körébe tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik az irányelv hatálya alá, ha az államban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján, az érintett ágazat egyedi jellemzőinek figyelembevételével kell értékelni.

| (15) | Az irányelv 35. cikke meghatározza azt az eljárást, amellyel megállapítható, hogy a 34. cikkben foglalt mentesség alkalmazható-e. A cikk kiigazított szövege úgy rendelkezik, hogy egy állam, vagy annak jogszabályaiban biztosított lehetőséggel élve egy ajánlatkérő kérelmet nyújthat be a Hatósághoz annak megállapítására, hogy az irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység folytatására irányuló szerződések odaítélésére vagy tervpályázat szervezésére. A Hatóságnak határozatot kell hoznia arról, hogy a tevékenység közvetlenül ki van-e téve versenynek olyan piacon, amelyre a belépés nem korlátozott (a 34. cikkben foglalt kritériumok alapján). |
| --- | --- |

(15)

Az irányelv 35. cikke meghatározza azt az eljárást, amellyel megállapítható, hogy a 34. cikkben foglalt mentesség alkalmazható-e. A cikk kiigazított szövege úgy rendelkezik, hogy egy állam, vagy annak jogszabályaiban biztosított lehetőséggel élve egy ajánlatkérő kérelmet nyújthat be a Hatósághoz annak megállapítására, hogy az irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység folytatására irányuló szerződések odaítélésére vagy tervpályázat szervezésére. A Hatóságnak határozatot kell hoznia arról, hogy a tevékenység közvetlenül ki van-e téve versenynek olyan piacon, amelyre a belépés nem korlátozott (a 34. cikkben foglalt kritériumok alapján).

| (16) | Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok (17) és az EGT-jog más területeinek alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékelésénél használt kritériumok és módszerek nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikke, illetve az EGT-megállapodáshoz igazított 139/2004/EK tanácsi rendelet (18) alapján alkalmaznak (19). |
| --- | --- |

(16)

Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok (17) és az EGT-jog más területeinek alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékelésénél használt kritériumok és módszerek nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikke, illetve az EGT-megállapodáshoz igazított 139/2004/EK tanácsi rendelet (18) alapján alkalmaznak (19).

17

18

19

| (17) | E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenység ki van-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés az irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy az irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. |
| --- | --- |

(17)

E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenység ki van-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés az irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy az irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.

3.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

3.1.   Szabad piacra jutás

Szabad piacra jutás

| (18) | A jelen ügyben az érintett tevékenység az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetése. A tevékenységet a tömegközlekedési hatóságok által odaítélt szerződések keretében végzik. Norvégiában különböző típusú autóbuszos szolgáltatásokat kínálnak (lásd a (41) preambulumbekezdést alább), az érintett tevékenységre pedig nemzeti szinten menetrend szerinti autóbuszos szállítási szolgáltatások üzemeltetéseként hivatkoznak. |
| --- | --- |

(18)

A jelen ügyben az érintett tevékenység az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetése. A tevékenységet a tömegközlekedési hatóságok által odaítélt szerződések keretében végzik. Norvégiában különböző típusú autóbuszos szolgáltatásokat kínálnak (lásd a (41) preambulumbekezdést alább), az érintett tevékenységre pedig nemzeti szinten menetrend szerinti autóbuszos szállítási szolgáltatások üzemeltetéseként hivatkoznak.

| (19) | Ami az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetését illeti, nincs olyan EGT-jogszabály, amelynek alapján a szabad piacra jutás vélelmezhető lenne az irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében. Ezért a vonatkozó értékelést a szabályozási keretrendszer és a tömegközlekedési hatóságok gyakorlata alapján kell elvégezni, és annak igazolnia kell, hogy a piacra jutás ténylegesen és jogilag is szabad. |
| --- | --- |

(19)

Ami az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetését illeti, nincs olyan EGT-jogszabály, amelynek alapján a szabad piacra jutás vélelmezhető lenne az irányelv 34. cikkének (3) bekezdése értelmében. Ezért a vonatkozó értékelést a szabályozási keretrendszer és a tömegközlekedési hatóságok gyakorlata alapján kell elvégezni, és annak igazolnia kell, hogy a piacra jutás ténylegesen és jogilag is szabad.

| (20) | Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenység ki van-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés az irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy az irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. Az e célból végzett értékelés nem jár annak felülvizsgálatával, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló egyedi szerződéseket teljes mértékben az EGT-jognak megfelelően ítélték-e oda, hanem azt vizsgálja inkább, hogy a szabályozási keretrendszer és/vagy a tömegközlekedési hatóságok gyakorlata ténylegesen vagy jogilag korlátozza-e a piacra jutást. |
| --- | --- |

(20)

Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenység ki van-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés az irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy az irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. Az e célból végzett értékelés nem jár annak felülvizsgálatával, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló egyedi szerződéseket teljes mértékben az EGT-jognak megfelelően ítélték-e oda, hanem azt vizsgálja inkább, hogy a szabályozási keretrendszer és/vagy a tömegközlekedési hatóságok gyakorlata ténylegesen vagy jogilag korlátozza-e a piacra jutást.

| (21) | Az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének piacára való belépést illető esetleges jogi korlátok tekintetében a Hatóság megjegyzi, hogy a tevékenység engedélyhez kötött, és hogy a szolgáltatásokat szerződés alapján teljesítik. A kérelemben ugyanakkor a kérelmező azt az álláspontot képviselte, hogy az engedélyhez kötöttség nem egyenértékű a piacra jutási korláttal (20), és ezekhez az engedélyekhez nem fűződnek különleges vagy kizárólagos jogok (21). A kérelmező továbbá azt állította, hogy a versenytárgyalások megfelelnek az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (22) és az irányelvnek, ezért sem jogilag, sem ténylegesen nem korlátozzák a piacra jutást (23). |
| --- | --- |

(21)

Az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének piacára való belépést illető esetleges jogi korlátok tekintetében a Hatóság megjegyzi, hogy a tevékenység engedélyhez kötött, és hogy a szolgáltatásokat szerződés alapján teljesítik. A kérelemben ugyanakkor a kérelmező azt az álláspontot képviselte, hogy az engedélyhez kötöttség nem egyenértékű a piacra jutási korláttal (20), és ezekhez az engedélyekhez nem fűződnek különleges vagy kizárólagos jogok (21). A kérelmező továbbá azt állította, hogy a versenytárgyalások megfelelnek az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (22) és az irányelvnek, ezért sem jogilag, sem ténylegesen nem korlátozzák a piacra jutást (23).

20

21

22

23

| (22) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az előzetes engedélyezés rendszere nem legitimálhatja a nemzeti hatóságok önkényes döntéseit, amelyek az EGT-jogi rendelkezéseket megfoszthatják hatékony érvényesülésüktől (24). Ahhoz, hogy az előzetes engedélyezésen alapuló rendszer annak ellenére igazolt legyen, hogy eltér a szolgáltatásnyújtás alapvető szabadságától, objektív, hátrányos megkülönböztetéstől mentes és előzetesen ismert szempontokon kell alapulnia, hogy kellően behatárolja a nemzeti hatóságok mérlegelési jogkörének gyakorlását, hogy azok ne tudják önkényesen alkalmazni (25). |
| --- | --- |

(22)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az előzetes engedélyezés rendszere nem legitimálhatja a nemzeti hatóságok önkényes döntéseit, amelyek az EGT-jogi rendelkezéseket megfoszthatják hatékony érvényesülésüktől (24). Ahhoz, hogy az előzetes engedélyezésen alapuló rendszer annak ellenére igazolt legyen, hogy eltér a szolgáltatásnyújtás alapvető szabadságától, objektív, hátrányos megkülönböztetéstől mentes és előzetesen ismert szempontokon kell alapulnia, hogy kellően behatárolja a nemzeti hatóságok mérlegelési jogkörének gyakorlását, hogy azok ne tudják önkényesen alkalmazni (25).

24

25

| (23) | A menetrend szerinti autóbuszos szállítási szolgáltatásokat Norvégiában a gépjárművel vagy hajóval végzett hivatásszerű szállításról szóló, 2002. június 21-i 45. sz. törvény (26) (a továbbiakban: a hivatásszerű szállításról szóló törvény) és az e jogszabály alapján elfogadott, a hivatásszerű szállításról szóló rendelet (27) szabályozza. |
| --- | --- |

(23)

A menetrend szerinti autóbuszos szállítási szolgáltatásokat Norvégiában a gépjárművel vagy hajóval végzett hivatásszerű szállításról szóló, 2002. június 21-i 45. sz. törvény (26) (a továbbiakban: a hivatásszerű szállításról szóló törvény) és az e jogszabály alapján elfogadott, a hivatásszerű szállításról szóló rendelet (27) szabályozza.

26

27

| (24) | A hivatásszerű szállításról szóló törvény 4. szakasza előírja az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokat üzemeltetni kívánó vállalatok számára, hogy szerezzenek be egy általános engedélyt („transportløyve”), amelyet a Norvég Közúti Igazgatóság (Statens vegvesen) ad ki (28). Míg a hivatásszerű szállításról szóló törvény szövege mérlegelési lehetőségre utal a Közúti Igazgatóság oldalán, mivel a „lehet” szót használja, a norvég jogban általánosságban is használják ezt a szót, jóllehet a gyakorlatban nincs mérlegelési lehetőség, vagy az csak csekély. A törvény előkészítő munkáiból az következik, hogy az engedélyezési rendszer a biztosított szolgáltatások minőségét ellenőrző eszköz (29). A hivatásszerű szállításról szóló rendelet 4. szakasza pontosítja, hogy ha konkrét okok nem szólnak ellene, az engedélyt meg lehet adni a követelményeket teljesítő kérelmezőnek. Ezenfelül a Norvég Versenyhatóság azt állította, hogy bárki, aki megfelel ezen objektív feltételeknek, megkapja ezt az engedélyt (30). A Hatóság birtokában nincs a fenti megállapításoknak ellentmondó információ. |
| --- | --- |

(24)

A hivatásszerű szállításról szóló törvény 4. szakasza előírja az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokat üzemeltetni kívánó vállalatok számára, hogy szerezzenek be egy általános engedélyt („transportløyve”), amelyet a Norvég Közúti Igazgatóság (Statens vegvesen) ad ki (28). Míg a hivatásszerű szállításról szóló törvény szövege mérlegelési lehetőségre utal a Közúti Igazgatóság oldalán, mivel a „lehet” szót használja, a norvég jogban általánosságban is használják ezt a szót, jóllehet a gyakorlatban nincs mérlegelési lehetőség, vagy az csak csekély. A törvény előkészítő munkáiból az következik, hogy az engedélyezési rendszer a biztosított szolgáltatások minőségét ellenőrző eszköz (29). A hivatásszerű szállításról szóló rendelet 4. szakasza pontosítja, hogy ha konkrét okok nem szólnak ellene, az engedélyt meg lehet adni a követelményeket teljesítő kérelmezőnek. Ezenfelül a Norvég Versenyhatóság azt állította, hogy bárki, aki megfelel ezen objektív feltételeknek, megkapja ezt az engedélyt (30). A Hatóság birtokában nincs a fenti megállapításoknak ellentmondó információ.

28

29

30

| (25) | Ezenfelül, a menetrend szerinti autóbuszos szállítási szolgáltatások üzemeltetéséhez általában szükség van a megfelelő megyei önkormányzatok által kiadott, a hivatásszerű szállításról szóló törvény 6. szakaszának (1) bekezdése szerinti engedélyre (31). A közlekedésirányítási vállalatok mentesülnek az engedéllyel kapcsolatos követelmény alól, és ha a tömegközlekedési hatóság közlekedésirányítási vállalat, amely továbbra is a nyilvánosság előtt felel, az üzemeltető pedig az ő alvállalkozója, nem írnak elő engedélyt, mivel a közlekedésirányítási vállalat mentessége az üzemeltetőre is vonatkozik (32). |
| --- | --- |

(25)

Ezenfelül, a menetrend szerinti autóbuszos szállítási szolgáltatások üzemeltetéséhez általában szükség van a megfelelő megyei önkormányzatok által kiadott, a hivatásszerű szállításról szóló törvény 6. szakaszának (1) bekezdése szerinti engedélyre (31). A közlekedésirányítási vállalatok mentesülnek az engedéllyel kapcsolatos követelmény alól, és ha a tömegközlekedési hatóság közlekedésirányítási vállalat, amely továbbra is a nyilvánosság előtt felel, az üzemeltető pedig az ő alvállalkozója, nem írnak elő engedélyt, mivel a közlekedésirányítási vállalat mentessége az üzemeltetőre is vonatkozik (32).

31

32

| (26) | A hivatásszerű szállításról szóló törvény 8. szakasza előírja, hogy a kompenzáció fejében vagy kizárólagos jog keretében nyújtott szállítási szolgáltatások engedélyeit versenytárgyaláson ítélik oda, ha erre a hivatásszerű szállításról szóló törvény, a közbeszerzési törvény vagy az ezen aktusok bármelyike alapján elfogadott megfelelő rendeletek felhatalmazást adnak. Ha a 6. szakasz értelmében engedélyre van szükség, azt a nyertes ajánlattevőnek ítélik oda (33). |
| --- | --- |

(26)

A hivatásszerű szállításról szóló törvény 8. szakasza előírja, hogy a kompenzáció fejében vagy kizárólagos jog keretében nyújtott szállítási szolgáltatások engedélyeit versenytárgyaláson ítélik oda, ha erre a hivatásszerű szállításról szóló törvény, a közbeszerzési törvény vagy az ezen aktusok bármelyike alapján elfogadott megfelelő rendeletek felhatalmazást adnak. Ha a 6. szakasz értelmében engedélyre van szükség, azt a nyertes ajánlattevőnek ítélik oda (33).

33

| (27) | A gyakorlatban az irányelv hatálya alá tartozó autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokat a tömegközlekedési hatóságok által odaítélt szerződések keretében teljesítik. Ezek a szerződések az EGT közbeszerzési szabályai, konkrétabban a következő jogszabályok hatálya alatt állnak (34):






  a) | az 1370/2007 rendelet; |
| --- | --- | --- |

(27)

A gyakorlatban az irányelv hatálya alá tartozó autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokat a tömegközlekedési hatóságok által odaítélt szerződések keretében teljesítik. Ezek a szerződések az EGT közbeszerzési szabályai, konkrétabban a következő jogszabályok hatálya alatt állnak (34):

34

a)

az 1370/2007 rendelet;

| b) | a 2014/25/EU irányelv; és/vagy |
| --- | --- |

b)

a 2014/25/EU irányelv; és/vagy

| c) | a 2014/24/EU irányelv (35). |
| --- | --- |

c)

a 2014/24/EU irányelv (35).

35

| (28) | A 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv 2017. január 1-jén lépett hatályba. Ezeket megelőzően a 2004/17/EK irányelvet és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (36) kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(28)

A 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv 2017. január 1-jén lépett hatályba. Ezeket megelőzően a 2004/17/EK irányelvet és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (36) kellett alkalmazni.

36

| (29) | Mindhárom hatályos jogi aktus általában megköveteli a nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes versenytárgyalást, ahol csak korlátozottak a kivételek. Így a menetrend szerinti autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket és engedélyeket versenytárgyalási eljáráson kell odaítélni, kivéve, ha a vonatkozó EGT-jogszabály szerint mentességet kell alkalmazni, vagy ha a szerződés nem éri el a vonatkozó jogszabály alkalmazására irányadó küszöbértéket. Ugyanez volt érvényes a korábbi irányelvek szerint is. |
| --- | --- |

(29)

Mindhárom hatályos jogi aktus általában megköveteli a nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes versenytárgyalást, ahol csak korlátozottak a kivételek. Így a menetrend szerinti autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket és engedélyeket versenytárgyalási eljáráson kell odaítélni, kivéve, ha a vonatkozó EGT-jogszabály szerint mentességet kell alkalmazni, vagy ha a szerződés nem éri el a vonatkozó jogszabály alkalmazására irányadó küszöbértéket. Ugyanez volt érvényes a korábbi irányelvek szerint is.

| (30) | A kérelemből az tűnik ki, hogy a tömegközlekedési hatóságok egyre növekvő mértékben vesznek igénybe versenytárgyalást a szerződéses autóbuszos szolgáltatások odaítéléséhez. Míg 2010-ben a szerződéses menetrend szerinti autóbuszos szolgáltatások mindössze 43 százalékát ítélték oda versenytárgyaláson, 2018-ban ez az arány meghaladta a 98 százalékot, és 2019. december 3-ra kis híján eléri a 100 százalékot is (37). A kérelmező továbbá azt állította, hogy a versenytárgyalási eljárásoktól ritkán alkalmaznak eltérést, és hogy egyetlen tömegközlekedési hatóság sem biztosítja saját maga az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatást az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kivétel szerint, és csak kismértékben folyamodnak az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében megadott küszöbértékektől való elmaradás esetén alkalmazható közvetlen odaítéléshez. |
| --- | --- |

(30)

A kérelemből az tűnik ki, hogy a tömegközlekedési hatóságok egyre növekvő mértékben vesznek igénybe versenytárgyalást a szerződéses autóbuszos szolgáltatások odaítéléséhez. Míg 2010-ben a szerződéses menetrend szerinti autóbuszos szolgáltatások mindössze 43 százalékát ítélték oda versenytárgyaláson, 2018-ban ez az arány meghaladta a 98 százalékot, és 2019. december 3-ra kis híján eléri a 100 százalékot is (37). A kérelmező továbbá azt állította, hogy a versenytárgyalási eljárásoktól ritkán alkalmaznak eltérést, és hogy egyetlen tömegközlekedési hatóság sem biztosítja saját maga az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatást az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kivétel szerint, és csak kismértékben folyamodnak az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében megadott küszöbértékektől való elmaradás esetén alkalmazható közvetlen odaítéléshez.

37

| (31) | A Hatóság összevetette a kérelmező által a 2018-as helyzet vonatkozásában közölt információt a norvég kormány által a részére a közszolgáltatási szerződéseknek az 1370/2007/EK rendelet alapján történő általános vizsgálatával (38) összefüggésben 2018. november 9-én átadott információval (39). Az értékelés nagyjából megerősítette a kérelmező által biztosított információt. A norvég kormány összesen 27 közvetlenül odaítélt szerződésről adott részletes tájékoztatást, amelyekből 13-at 2019 során felváltanak olyan szerződésekkel, amelyek már versenytárgyalási eljárás tárgyát képezték. A közvetlenül odaítélt szerződések éves összértékét körülbelül 275 millió NOK-ban határozták meg, amely csak töredéke a közúti tömegközlekedés terén Norvégiában odaítélt közszolgáltatási szerződések összértékének (amelyet 2017-ben 11,6 milliárd NOK-ra becsültek). Emellett 2019. augusztus 10. után várhatóan csak olyan közvetlenül odaítélt szerződések maradnak hatályban, amelyek megfelelnek az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében foglalt feltételeknek (ez a bekezdés egy bizonyos, értékben vagy távolságban kifejezett küszöbérték alatti szerződések közvetlen odaítélésére biztosít lehetőséget). |
| --- | --- |

(31)

A Hatóság összevetette a kérelmező által a 2018-as helyzet vonatkozásában közölt információt a norvég kormány által a részére a közszolgáltatási szerződéseknek az 1370/2007/EK rendelet alapján történő általános vizsgálatával (38) összefüggésben 2018. november 9-én átadott információval (39). Az értékelés nagyjából megerősítette a kérelmező által biztosított információt. A norvég kormány összesen 27 közvetlenül odaítélt szerződésről adott részletes tájékoztatást, amelyekből 13-at 2019 során felváltanak olyan szerződésekkel, amelyek már versenytárgyalási eljárás tárgyát képezték. A közvetlenül odaítélt szerződések éves összértékét körülbelül 275 millió NOK-ban határozták meg, amely csak töredéke a közúti tömegközlekedés terén Norvégiában odaítélt közszolgáltatási szerződések összértékének (amelyet 2017-ben 11,6 milliárd NOK-ra becsültek). Emellett 2019. augusztus 10. után várhatóan csak olyan közvetlenül odaítélt szerződések maradnak hatályban, amelyek megfelelnek az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében foglalt feltételeknek (ez a bekezdés egy bizonyos, értékben vagy távolságban kifejezett küszöbérték alatti szerződések közvetlen odaítélésére biztosít lehetőséget).

38

39

| (32) | A norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésére és az engedélyek kiadására vonatkozó jogi rendelkezések elemzése arra mutatott rá, hogy ezeket a szerződéseket és engedélyeket jelenleg megkülönböztetésmentesen ítélik oda. Az engedélyek megadására és a szerződések odaítélésére irányadó eljárás, valamint a vonatkozó kritériumok ugyanazok minden piaci szereplő tekintetében, ezért e határozat alkalmazásában ez nem minősíthető a piacra jutás korlátozásának. |
| --- | --- |

(32)

A norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésére és az engedélyek kiadására vonatkozó jogi rendelkezések elemzése arra mutatott rá, hogy ezeket a szerződéseket és engedélyeket jelenleg megkülönböztetésmentesen ítélik oda. Az engedélyek megadására és a szerződések odaítélésére irányadó eljárás, valamint a vonatkozó kritériumok ugyanazok minden piaci szereplő tekintetében, ezért e határozat alkalmazásában ez nem minősíthető a piacra jutás korlátozásának.

| (33) | Az e tevékenységhez való szabad hozzáférést a Norvég Versenyhatóság is megerősítette (40). |
| --- | --- |

(33)

Az e tevékenységhez való szabad hozzáférést a Norvég Versenyhatóság is megerősítette (40).

40

| (34) | A Hatóság megállapítja, hogy a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésében álló tevékenységet túlnyomórészt közbeszerzési eljárás alapján szervezik meg, amely eljárásokban emellett elegendő számú ajánlattevő van jelen, átlagosan 3,8 (41). Az ezen eljárásokban való részvétel tekintetében biztosított a megkülönböztetésmentesség. |
| --- | --- |

(34)

A Hatóság megállapítja, hogy a norvégiai autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésében álló tevékenységet túlnyomórészt közbeszerzési eljárás alapján szervezik meg, amely eljárásokban emellett elegendő számú ajánlattevő van jelen, átlagosan 3,8 (41). Az ezen eljárásokban való részvétel tekintetében biztosított a megkülönböztetésmentesség.

41

| (35) | A fentiekre tekintettel, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében megállapított feltételek értékelése céljából, és a versenyjog alkalmazásának és a Hatóság azon jogosultságának sérelme nélkül, hogy kivizsgálja Norvégia 1370/2007/EK rendeletnek, 2014/24/EU irányelvnek, 2014/25/EU irányelvnek, illetve az EGT közbeszerzési joga bármely rendelkezésének való megfelelését általános felügyeleti feladataival összefüggésben, továbbá nem érintve az EGT-jog bármely más területének alkalmazását, az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésével kapcsolatos tevékenység piacára való belépés szabadnak tekinthető mind ténylegesen, mind jogilag. |
| --- | --- |

(35)

A fentiekre tekintettel, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében megállapított feltételek értékelése céljából, és a versenyjog alkalmazásának és a Hatóság azon jogosultságának sérelme nélkül, hogy kivizsgálja Norvégia 1370/2007/EK rendeletnek, 2014/24/EU irányelvnek, 2014/25/EU irányelvnek, illetve az EGT közbeszerzési joga bármely rendelkezésének való megfelelését általános felügyeleti feladataival összefüggésben, továbbá nem érintve az EGT-jog bármely más területének alkalmazását, az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésével kapcsolatos tevékenység piacára való belépés szabadnak tekinthető mind ténylegesen, mind jogilag.

3.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

A versenynek való közvetlen kitettség

| (36) | Annak értékeléséhez, hogy teljesül-e a mentesség második feltétele, azaz, hogy a kérelemben foglalt tevékenység, amely egyúttal jogilag és ténylegesen teljesíti a szabad piacra jutás feltételét, közvetlenül ki van-e téve versenynek, meg kell határozni az érintett termékpiacot és földrajzi piacot, és ennek alapján piacelemzést kell végezni. |
| --- | --- |

(36)

Annak értékeléséhez, hogy teljesül-e a mentesség második feltétele, azaz, hogy a kérelemben foglalt tevékenység, amely egyúttal jogilag és ténylegesen teljesíti a szabad piacra jutás feltételét, közvetlenül ki van-e téve versenynek, meg kell határozni az érintett termékpiacot és földrajzi piacot, és ennek alapján piacelemzést kell végezni.

| (37) | A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik mérlegelendő paraméter az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. Tekintettel az érintett piacok mint ajánlati piacok jellemzőire, további kritériumokat is figyelembe kell venni, például az ajánlattételi mintákat vagy a piaci szereplők képességét és hajlandóságát arra, hogy ajánlatokat tegyenek a jelenlegi vagy jövőbeli közbeszerzési eljárásokban. |
| --- | --- |

(37)

A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik mérlegelendő paraméter az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. Tekintettel az érintett piacok mint ajánlati piacok jellemzőire, további kritériumokat is figyelembe kell venni, például az ajánlattételi mintákat vagy a piaci szereplők képességét és hajlandóságát arra, hogy ajánlatokat tegyenek a jelenlegi vagy jövőbeli közbeszerzési eljárásokban.

| (38) | E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenység ki van-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés az irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy az irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. |
| --- | --- |

(38)

E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenység ki van-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés az irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy az irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.

| (39) | Ezzel összefüggésben fontos szem előtt tartani, hogy az érintett piacon nem minden piaci szereplő áll a közbeszerzési szabályok hatálya alatt (42). Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó vállalatok tevékenykednek ezeken a piacokon, versenykényszert gyakorolhatnak az e szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre. |
| --- | --- |

(39)

Ezzel összefüggésben fontos szem előtt tartani, hogy az érintett piacon nem minden piaci szereplő áll a közbeszerzési szabályok hatálya alatt (42). Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó vállalatok tevékenykednek ezeken a piacokon, versenykényszert gyakorolhatnak az e szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre.

42

| (40) | A Hatóságnak meg kell határoznia, hogy az érintett tevékenységek közvetlenül ki vannak-e téve versenynek. Ebből a célból megvizsgálta a kérelmező által átadott bizonyítékot, valamint a Norvég Versenyhatóság által közölt információt. A Hatóság elsődlegesen a kérelmező és a Norvég Versenyhatóság által biztosított piaci adatokat vette alapul a piaci részesedések és koncentrációszintek értékeléséhez. A kérelmező által biztosított információn felül a Norvég Versenyhatóság más norvég autóbusz-üzemeltető vállalatoktól és kilenc tömegközlekedési hatóságtól származó információra is támaszkodott (43). |
| --- | --- |

(40)

A Hatóságnak meg kell határoznia, hogy az érintett tevékenységek közvetlenül ki vannak-e téve versenynek. Ebből a célból megvizsgálta a kérelmező által átadott bizonyítékot, valamint a Norvég Versenyhatóság által közölt információt. A Hatóság elsődlegesen a kérelmező és a Norvég Versenyhatóság által biztosított piaci adatokat vette alapul a piaci részesedések és koncentrációszintek értékeléséhez. A kérelmező által biztosított információn felül a Norvég Versenyhatóság más norvég autóbusz-üzemeltető vállalatoktól és kilenc tömegközlekedési hatóságtól származó információra is támaszkodott (43).

43

3.2.1.   A termékpiac meghatározása

A termékpiac meghatározása

| (41) | A kérelemben a kérelmező az érintett termékpiacot az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacaként határozta meg (44). A kérelmező azt az álláspontját is kifejtette, hogy a kereskedelmi távolsági autóbuszos szolgáltatások (köztük az autóbuszos gyorsjáratok, a kis távolságra irányuló kereskedelmi szolgáltatások (köztük a repülőtéri gyorsjáratok), valamint az idegenforgalmi autóbuszos szolgáltatások különböznek a szerződéses autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásoktól (45). A kereskedelmi autóbuszos szolgáltatásokat kizárólag a piac szükségletei szabályozzák, és azok nem részesülnek állami finanszírozásban. Valamennyi kereskedelmi autóbuszos szolgáltatás versenyben áll egymással az ár, a kapacitás, a gyakoriság vagy a szolgáltatás más jellemzői tekintetében. Ezzel szemben az autóbuszos tömegközlekedés üzemeltetői közötti verseny a versenyeztetésen alapuló közbeszerzési eljárások szintjén zajlik, nevezetesen az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacán, nem pedig ezt követően a piacon az ár, a kapacitás, a gyakoriság vagy a szolgáltatás más jellemzői terén. A kérelmező leírta, hogy ennek megfelelően egy adott tömegközlekedési hatósággal szerződésben álló autóbusz-üzemeltetőknek általában nagyon kevés befolyásuk van az utasokért zajló verseny alapvető paramétereire, például a gyakoriságra, ideértve a menetrendeket, a díjakat, az utasok kényelmét, mivel e jellemzőket szokásosan az ajánlatkérő tömegközlekedési hatóság határozza meg (46). |
| --- | --- |

(41)

A kérelemben a kérelmező az érintett termékpiacot az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacaként határozta meg (44). A kérelmező azt az álláspontját is kifejtette, hogy a kereskedelmi távolsági autóbuszos szolgáltatások (köztük az autóbuszos gyorsjáratok, a kis távolságra irányuló kereskedelmi szolgáltatások (köztük a repülőtéri gyorsjáratok), valamint az idegenforgalmi autóbuszos szolgáltatások különböznek a szerződéses autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásoktól (45). A kereskedelmi autóbuszos szolgáltatásokat kizárólag a piac szükségletei szabályozzák, és azok nem részesülnek állami finanszírozásban. Valamennyi kereskedelmi autóbuszos szolgáltatás versenyben áll egymással az ár, a kapacitás, a gyakoriság vagy a szolgáltatás más jellemzői tekintetében. Ezzel szemben az autóbuszos tömegközlekedés üzemeltetői közötti verseny a versenyeztetésen alapuló közbeszerzési eljárások szintjén zajlik, nevezetesen az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacán, nem pedig ezt követően a piacon az ár, a kapacitás, a gyakoriság vagy a szolgáltatás más jellemzői terén. A kérelmező leírta, hogy ennek megfelelően egy adott tömegközlekedési hatósággal szerződésben álló autóbusz-üzemeltetőknek általában nagyon kevés befolyásuk van az utasokért zajló verseny alapvető paramétereire, például a gyakoriságra, ideértve a menetrendeket, a díjakat, az utasok kényelmét, mivel e jellemzőket szokásosan az ajánlatkérő tömegközlekedési hatóság határozza meg (46).

44

45

46

| (42) | A kérelmező álláspontja szerint az egyes tömegközlekedési hatóságok különböző követelményei nem elég egyediek ahhoz, hogy különálló termékpiacokra lehessen következtetni az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének odaítélését illetően (47). Ahhoz, hogy szerződést kapjanak települési vagy regionális szintű üzemeltetésre, az autóbusz-üzemeltetőknek elvben ugyanazon szabályozási keretrendszert kell követniük, és ajánlatukat az adott tömegközlekedési hatóság követelményeihez igazíthatják. A kérelmező szerint a fontosabb autóbusz-üzemeltetők tényleges ajánlattételi mintái azt mutatják, hogy ezen üzemeltetők képesek és hajlandóak ajánlatukat a különböző tömegközlekedési hatóságok által megállapított egyedi követelményekhez igazítani, mivel általában versenyben állnak Norvégiában minden, közbeszerzés alá vont szerződés tekintetében, a szerződések közötti különbségektől függetlenül (48). |
| --- | --- |

(42)

A kérelmező álláspontja szerint az egyes tömegközlekedési hatóságok különböző követelményei nem elég egyediek ahhoz, hogy különálló termékpiacokra lehessen következtetni az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének odaítélését illetően (47). Ahhoz, hogy szerződést kapjanak települési vagy regionális szintű üzemeltetésre, az autóbusz-üzemeltetőknek elvben ugyanazon szabályozási keretrendszert kell követniük, és ajánlatukat az adott tömegközlekedési hatóság követelményeihez igazíthatják. A kérelmező szerint a fontosabb autóbusz-üzemeltetők tényleges ajánlattételi mintái azt mutatják, hogy ezen üzemeltetők képesek és hajlandóak ajánlatukat a különböző tömegközlekedési hatóságok által megállapított egyedi követelményekhez igazítani, mivel általában versenyben állnak Norvégiában minden, közbeszerzés alá vont szerződés tekintetében, a szerződések közötti különbségektől függetlenül (48).

47

48

| (43) | A Norvég Versenyhatóság úgy tekintette, hogy a kérelmező által felvetett érintett termékpiac összhangban van a Norvégiában állandósult ágazati gyakorlattal, és értékelésében a kérelmező által javasolt e meghatározást vette alapul (49). |
| --- | --- |

(43)

A Norvég Versenyhatóság úgy tekintette, hogy a kérelmező által felvetett érintett termékpiac összhangban van a Norvégiában állandósult ágazati gyakorlattal, és értékelésében a kérelmező által javasolt e meghatározást vette alapul (49).

49

| (44) | A Bizottság a tömegközlekedésre (ideértve az autóbuszos szolgáltatásokat) vonatkozó korábbi határozataiban azt állapította meg, hogy azonosíthatók az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének egyedi piacai (50). A Bizottság azt is megállapította, hogy a koncessziós (szerződéses) autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokon belül nem tehető különbség a szerződéses városi, városok közötti és távolsági szolgáltatások között, mivel azokra rendszerint ugyanaz a szabályozási keretrendszer vonatkozik és a tömegközlekedési hatóságok követelményei csak néhány, a műszaki előírásokkal összefüggő ponton térnek el (51). |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság a tömegközlekedésre (ideértve az autóbuszos szolgáltatásokat) vonatkozó korábbi határozataiban azt állapította meg, hogy azonosíthatók az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének egyedi piacai (50). A Bizottság azt is megállapította, hogy a koncessziós (szerződéses) autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokon belül nem tehető különbség a szerződéses városi, városok közötti és távolsági szolgáltatások között, mivel azokra rendszerint ugyanaz a szabályozási keretrendszer vonatkozik és a tömegközlekedési hatóságok követelményei csak néhány, a műszaki előírásokkal összefüggő ponton térnek el (51).

50

51

| (45) | A Bizottság gyakorlata azt az álláspontot is megerősíti, hogy a kereskedelmi autóbuszos szolgáltatások és a (szerződéses) autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások más-más termékpiacok részét képezik, a verseny eltérő jellege miatt. Az autóbuszos tömegközlekedés üzemeltetői közötti verseny a szerződésekre vonatkozó ajánlattétel szintjén, azaz az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacain zajlik, és nem azt követően a piacon az ár, a kapacitás, a gyakoriság és a szolgáltatás más jellemzői terén (52). A kereskedelmi szolgáltatásokhoz képest a (szerződéses) autóbuszos tömegközlekedés üzemeltetői általában csak csekély befolyást gyakorolnak a verseny alapvető dimenzióira, például a gyakoriságra, a díjakra vagy az utasok kényelmére, mivel ezeket a jellemzőket a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést odaítélő tömegközlekedési hatóságok állapítják meg. Az autóbusz-üzemeltetők kötelesek a szolgáltatást a tömegközlekedési hatósággal kötött szerződés alapján teljesíteni, és nem igazíthatják szolgáltatásaikat az utasok igényeihez, amint tennék azt a kereskedelmi szolgáltatók (53). |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság gyakorlata azt az álláspontot is megerősíti, hogy a kereskedelmi autóbuszos szolgáltatások és a (szerződéses) autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások más-más termékpiacok részét képezik, a verseny eltérő jellege miatt. Az autóbuszos tömegközlekedés üzemeltetői közötti verseny a szerződésekre vonatkozó ajánlattétel szintjén, azaz az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacain zajlik, és nem azt követően a piacon az ár, a kapacitás, a gyakoriság és a szolgáltatás más jellemzői terén (52). A kereskedelmi szolgáltatásokhoz képest a (szerződéses) autóbuszos tömegközlekedés üzemeltetői általában csak csekély befolyást gyakorolnak a verseny alapvető dimenzióira, például a gyakoriságra, a díjakra vagy az utasok kényelmére, mivel ezeket a jellemzőket a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést odaítélő tömegközlekedési hatóságok állapítják meg. Az autóbusz-üzemeltetők kötelesek a szolgáltatást a tömegközlekedési hatósággal kötött szerződés alapján teljesíteni, és nem igazíthatják szolgáltatásaikat az utasok igényeihez, amint tennék azt a kereskedelmi szolgáltatók (53).

52

53

| (46) | Tekintettel a norvégiai autóbuszos piac (41) és (42) preambulumbekezdésben említett sajátosságaira, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek értékelése céljából, és a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül, a Hatóság az érintett termékpiacot az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacaként határozza meg. A Hatóság ebben a konkrét ügyben és a fenti célból nem azonosított olyan körülményeket, amelyek azt indokolnák, hogy a tömegközlekedési hatóságok egyes közbeszerzési eljárásait különálló érintett piacokként határozzák meg. |
| --- | --- |

(46)

Tekintettel a norvégiai autóbuszos piac (41) és (42) preambulumbekezdésben említett sajátosságaira, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek értékelése céljából, és a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül, a Hatóság az érintett termékpiacot az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacaként határozza meg. A Hatóság ebben a konkrét ügyben és a fenti célból nem azonosított olyan körülményeket, amelyek azt indokolnák, hogy a tömegközlekedési hatóságok egyes közbeszerzési eljárásait különálló érintett piacokként határozzák meg.

3.2.2.   A földrajzi piac meghatározása

A földrajzi piac meghatározása

| (47) | Ami a földrajzi piacot illeti, a kérelmező úgy vélte, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének érintett piaca legalább nemzeti piac, amely kiterjed Norvégia valamennyi szerződéses autóbuszos szolgáltatására (54). A kérelmező azzal érvelt, hogy a hivatásszerű szállításról szóló törvény közös szabályozási keretet biztosít az autóbuszos szolgáltatások versenyeztetésére egész Norvégiában (55). A kérelmező azt is megjegyezte, hogy a jelenleg hatályos, autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásra irányuló szerződések gyakorlatilag összességét (98 százalékát) versenytárgyalás keretében ítélték oda, és a legtöbb azonos alapvető jellemzőkkel rendelkező, bruttóköltség-alapú szerződés (56). Ennek megfelelően, az egyes tömegközlekedési hatóságok közbeszerzési eljárásaiban és szerződéseiben rejlő különbségek elenyészők, és azokkal az autóbusz-üzemeltető vállalatok könnyen megbirkóznak. |
| --- | --- |

(47)

Ami a földrajzi piacot illeti, a kérelmező úgy vélte, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének érintett piaca legalább nemzeti piac, amely kiterjed Norvégia valamennyi szerződéses autóbuszos szolgáltatására (54). A kérelmező azzal érvelt, hogy a hivatásszerű szállításról szóló törvény közös szabályozási keretet biztosít az autóbuszos szolgáltatások versenyeztetésére egész Norvégiában (55). A kérelmező azt is megjegyezte, hogy a jelenleg hatályos, autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásra irányuló szerződések gyakorlatilag összességét (98 százalékát) versenytárgyalás keretében ítélték oda, és a legtöbb azonos alapvető jellemzőkkel rendelkező, bruttóköltség-alapú szerződés (56). Ennek megfelelően, az egyes tömegközlekedési hatóságok közbeszerzési eljárásaiban és szerződéseiben rejlő különbségek elenyészők, és azokkal az autóbusz-üzemeltető vállalatok könnyen megbirkóznak.

54

55

56

| (48) | A kérelmező hangsúlyozta, hogy az autóbuszos szolgáltatások versenyeztetésére egész Norvégiában irányadó közös szabályozási keretrendszer megléte a piacon jelenleg aktív autóbusz-üzemeltető vállalatok mostani ajánlattételi mintáiból is kitűnik (57). A Torghatten, a Boreal és a Nobina autóbusz-üzemeltetők nemzeti szinten működnek, és más autóbusz-üzemeltető vállalatokat semmi nem gátol meg abban, hogy valamennyi szerződésért versengjenek. A kérelmező azt állította, hogy kevés kivétellel igen élénk verseny volt tapasztalható valamennyi, 2015. január 1-jétől odaítélt szerződéses autóbuszos szolgáltatásért, a meglévő regionális jelenléttől függetlenül (58). |
| --- | --- |

(48)

A kérelmező hangsúlyozta, hogy az autóbuszos szolgáltatások versenyeztetésére egész Norvégiában irányadó közös szabályozási keretrendszer megléte a piacon jelenleg aktív autóbusz-üzemeltető vállalatok mostani ajánlattételi mintáiból is kitűnik (57). A Torghatten, a Boreal és a Nobina autóbusz-üzemeltetők nemzeti szinten működnek, és más autóbusz-üzemeltető vállalatokat semmi nem gátol meg abban, hogy valamennyi szerződésért versengjenek. A kérelmező azt állította, hogy kevés kivétellel igen élénk verseny volt tapasztalható valamennyi, 2015. január 1-jétől odaítélt szerződéses autóbuszos szolgáltatásért, a meglévő regionális jelenléttől függetlenül (58).

57

58

| (49) | A kérelmező ugyanakkor megállapította, hogy a kérelem alkalmazásában a földrajzi piac pontos meghatározása végső soron nyitva maradhat (59). Meglátása szerint bármilyen potenciális földrajzipiac-meghatározásról legyen is szó, amely piacon a kérelmező hatályos szerződésekkel vagy szerződési ajánlatokkal rendelkezik, a piacra jutás nem korlátozott és teljes mértékben ki van téve versenynek. |
| --- | --- |

(49)

A kérelmező ugyanakkor megállapította, hogy a kérelem alkalmazásában a földrajzi piac pontos meghatározása végső soron nyitva maradhat (59). Meglátása szerint bármilyen potenciális földrajzipiac-meghatározásról legyen is szó, amely piacon a kérelmező hatályos szerződésekkel vagy szerződési ajánlatokkal rendelkezik, a piacra jutás nem korlátozott és teljes mértékben ki van téve versenynek.

59

| (50) | A Norvég Versenyhatóság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett földrajzi piac pontos meghatározása nyitva hagyható, mivel az elemzés ugyanazzal az eredménnyel járna, függetlenül attól, hogy az elemzés a piac szűk vagy tág meghatározására épül-e (60). |
| --- | --- |

(50)

A Norvég Versenyhatóság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett földrajzi piac pontos meghatározása nyitva hagyható, mivel az elemzés ugyanazzal az eredménnyel járna, függetlenül attól, hogy az elemzés a piac szűk vagy tág meghatározására épül-e (60).

60

| (51) | A kérelmező álláspontja összhangban van a Bizottság gyakorlatával. A korábbi határozatokban a Bizottság, míg leginkább nyitva hagyta a földrajzi piac pontos meghatározását, úgy vélte, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének érintett földrajzi piaca az a térség, ahol az autóbuszos szolgáltatások versenyeztetésére irányadó közös szabályozási keret van hatályban (61). |
| --- | --- |

(51)

A kérelmező álláspontja összhangban van a Bizottság gyakorlatával. A korábbi határozatokban a Bizottság, míg leginkább nyitva hagyta a földrajzi piac pontos meghatározását, úgy vélte, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének érintett földrajzi piaca az a térség, ahol az autóbuszos szolgáltatások versenyeztetésére irányadó közös szabályozási keret van hatályban (61).

61

| (52) | Következésképpen, az irányelv 34. cikkében megállapított feltételek értékelésének céljából és a versenyjog, illetve az EGT-jog bármely más területe alkalmazásának sérelme nélkül a Hatóság úgy ítéli meg, hogy az érintett termékpiac érintett földrajzi kiterjedése legalább nemzeti. Ennek oka, hogy közös szabályozási keret van hatályban, és csak csekélyek a különbségek a tömegközlekedési hatóságok közbeszerzési eljárásai között, továbbá az autóbusz-üzemeltetők képesek és hajlandóak részt venni az odaítélési eljárásokban egész Norvégiában. |
| --- | --- |

(52)

Következésképpen, az irányelv 34. cikkében megállapított feltételek értékelésének céljából és a versenyjog, illetve az EGT-jog bármely más területe alkalmazásának sérelme nélkül a Hatóság úgy ítéli meg, hogy az érintett termékpiac érintett földrajzi kiterjedése legalább nemzeti. Ennek oka, hogy közös szabályozási keret van hatályban, és csak csekélyek a különbségek a tömegközlekedési hatóságok közbeszerzési eljárásai között, továbbá az autóbusz-üzemeltetők képesek és hajlandóak részt venni az odaítélési eljárásokban egész Norvégiában.

3.2.3.   Piacelemzés

Piacelemzés

| (53) | Úgy tekinthető, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piaca tekintetében a verseny mértékének egyik mutatója a legnagyobb piaci szereplő részesedése, illetve a legfontosabb piaci szereplők teljes piaci részesedése. A kérelmező által a kérelemben benyújtott adatok szerint a kérelmező rendelkezik a legnagyobb piaci részesedéssel az érintett piacon, amely [25–30] % a forgalom és 28 % a volumen alapján (62). Ugyanakkor több erőteljes versenytárs is két számjegyű részesedéssel rendelkezik a forgalom alapján, például a Torghatten [15–20 %], a Tide [15–20 %] vagy az Unibuss [12–17 %], őket olyan kisebb, de még mindig nem jelentéktelen szereplők követik, mint a Boreal [5–10 %] és a Nobina [5–10 %] (63). A piac fennmaradó része 29 kisebb autóbuszos szolgáltató között oszlik meg. A kérelmező által közölt számadatok összhangban vannak a Norvég Versenyhatóság számításaival (64). |
| --- | --- |

(53)

Úgy tekinthető, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piaca tekintetében a verseny mértékének egyik mutatója a legnagyobb piaci szereplő részesedése, illetve a legfontosabb piaci szereplők teljes piaci részesedése. A kérelmező által a kérelemben benyújtott adatok szerint a kérelmező rendelkezik a legnagyobb piaci részesedéssel az érintett piacon, amely [25–30] % a forgalom és 28 % a volumen alapján (62). Ugyanakkor több erőteljes versenytárs is két számjegyű részesedéssel rendelkezik a forgalom alapján, például a Torghatten [15–20 %], a Tide [15–20 %] vagy az Unibuss [12–17 %], őket olyan kisebb, de még mindig nem jelentéktelen szereplők követik, mint a Boreal [5–10 %] és a Nobina [5–10 %] (63). A piac fennmaradó része 29 kisebb autóbuszos szolgáltató között oszlik meg. A kérelmező által közölt számadatok összhangban vannak a Norvég Versenyhatóság számításaival (64).

62

63

64

| (54) | A fenti (45) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a verseny jellege más az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások esetében, mivel a vállalatok a piacért és nem a piacon versenyeznek az ár, a menterend vagy a szolgáltatás minősége alapján. Az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének norvég piacán a szerződések odaítéléséért zajló versenyre a tömegközlekedési hatóságok által kiírt közbeszerzési eljárás formájában kerül sor. A kérelmező szerint a hatályos szerződések 98 %-át versenytárgyaláson ítélték oda, és ez a számadat 100 %-hoz lesz közel 2019. december 3-ig (65). Tekintettel ezekre a körülményekre, a verseny értékelése és a piacelemzés során meg kell vizsgálni az ajánlattételi mintákat és a piaci szereplők képességét és hajlandóságát arra, hogy az aktuális vagy jövőbeni közbeszerzési eljárásokban versenyezzenek. |
| --- | --- |

(54)

A fenti (45) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a verseny jellege más az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások esetében, mivel a vállalatok a piacért és nem a piacon versenyeznek az ár, a menterend vagy a szolgáltatás minősége alapján. Az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének norvég piacán a szerződések odaítéléséért zajló versenyre a tömegközlekedési hatóságok által kiírt közbeszerzési eljárás formájában kerül sor. A kérelmező szerint a hatályos szerződések 98 %-át versenytárgyaláson ítélték oda, és ez a számadat 100 %-hoz lesz közel 2019. december 3-ig (65). Tekintettel ezekre a körülményekre, a verseny értékelése és a piacelemzés során meg kell vizsgálni az ajánlattételi mintákat és a piaci szereplők képességét és hajlandóságát arra, hogy az aktuális vagy jövőbeni közbeszerzési eljárásokban versenyezzenek.

65

| (55) | A kérelmező legjelentősebb versenytársai olyan nagyvállalatok, amelyek gyakran multinacionális tevékenységet folytató fuvarvállalatok részei. A Torghatten Norvégia egyik legnagyobb fuvarvállalata, amely komppal, hajós gyorsjárattal, autóbusszal és légi úton biztosít tömegközlekedési szolgáltatásokat. A vállalat kereskedelmi autóbuszos szolgáltatásokat is üzemeltet, és konszolidált összbevétele meghaladja a 9 milliárd NOK-t. A Tide a DSD fuvarozási csoport tagja, amely mind tömegközlekedési, mind kereskedelmi autóbuszos szolgáltatásokat nyújt Norvégiában, és jelen van Dániában is. A DSD csoport konszolidált bevétele közel 6 milliárd NOK. Az Unibuss Oslo város tulajdonában áll. Az Unibuss csoport mind tömegközlekedési, mind kereskedelmi szolgáltatásokat kínál több norvég városban. A Boreal Buss a Boreal csoport tagja, és kiterjedt fuvarozási tevékenységet folytat mind tömegközlekedési, mind kereskedelmi formában. A Boreal jelenlegi végső tulajdonosa egy hongkongi magántőkealap, amely az infrastruktúra területén céloz meg befektetési lehetőségeket világszerte. A Boreal konszolidált bevétele majdnem 3 milliárd NOK. Végezetül a Nobina a svéd Nobina csoport tagja, amely tömegközlekedési szolgáltatásokat kínál egész Skandináviában. Ezek a vállalatok egész Norvégiában részt vesznek közbeszerzési eljárásokban, és rendelkeznek az ahhoz szükséges kapacitással és tapasztalattal, hogy bármely norvég közbeszerzési eljárásban ajánlatot tegyenek. |
| --- | --- |

(55)

A kérelmező legjelentősebb versenytársai olyan nagyvállalatok, amelyek gyakran multinacionális tevékenységet folytató fuvarvállalatok részei. A Torghatten Norvégia egyik legnagyobb fuvarvállalata, amely komppal, hajós gyorsjárattal, autóbusszal és légi úton biztosít tömegközlekedési szolgáltatásokat. A vállalat kereskedelmi autóbuszos szolgáltatásokat is üzemeltet, és konszolidált összbevétele meghaladja a 9 milliárd NOK-t. A Tide a DSD fuvarozási csoport tagja, amely mind tömegközlekedési, mind kereskedelmi autóbuszos szolgáltatásokat nyújt Norvégiában, és jelen van Dániában is. A DSD csoport konszolidált bevétele közel 6 milliárd NOK. Az Unibuss Oslo város tulajdonában áll. Az Unibuss csoport mind tömegközlekedési, mind kereskedelmi szolgáltatásokat kínál több norvég városban. A Boreal Buss a Boreal csoport tagja, és kiterjedt fuvarozási tevékenységet folytat mind tömegközlekedési, mind kereskedelmi formában. A Boreal jelenlegi végső tulajdonosa egy hongkongi magántőkealap, amely az infrastruktúra területén céloz meg befektetési lehetőségeket világszerte. A Boreal konszolidált bevétele majdnem 3 milliárd NOK. Végezetül a Nobina a svéd Nobina csoport tagja, amely tömegközlekedési szolgáltatásokat kínál egész Skandináviában. Ezek a vállalatok egész Norvégiában részt vesznek közbeszerzési eljárásokban, és rendelkeznek az ahhoz szükséges kapacitással és tapasztalattal, hogy bármely norvég közbeszerzési eljárásban ajánlatot tegyenek.

| (56) | A kérelmező észrevételezte, hogy 2015. január 1-jétől az 58 versenyeztetésen alapuló norvég közbeszerzési eljárásban átlagosan 3,8 fél nyújtott be ajánlatot (66). Ezt a számadatot a Norvég Versenyhatóság becslése is megerősítette (67). Noha a szolgáltatók száma nagymértékben eltér a különböző szerződésekben (1 és 8 között volt a Norvég Versenyhatóság által vizsgált 46 esetben), a Norvég Versenyhatóság azt is megállapította, hogy a tömegközlekedési hatóságok általában elégedettek a szolgáltatók számával (68). A kérelmező ezenfelül részletes tájékoztatást adott a norvég tömegközlekedési hatóságok által a különböző régiókban lefolytatott közbeszerzési eljárásokról, amely megerősítette, hogy Norvégiában az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokra irányuló szerződések odaítélése általában véve versenyalapon történik (69). A részletes adatok és a kérelmező belső adatai azt mutatták, hogy a versenyeztetésen alapuló közbeszerzési eljárásokban odaítélt összes szerződés megközelítőleg 40 %-ában megváltozott a szolgáltató (70). Ez megerősíti a különböző piaci szereplők hatékony versenyre való képességét. |
| --- | --- |

(56)

A kérelmező észrevételezte, hogy 2015. január 1-jétől az 58 versenyeztetésen alapuló norvég közbeszerzési eljárásban átlagosan 3,8 fél nyújtott be ajánlatot (66). Ezt a számadatot a Norvég Versenyhatóság becslése is megerősítette (67). Noha a szolgáltatók száma nagymértékben eltér a különböző szerződésekben (1 és 8 között volt a Norvég Versenyhatóság által vizsgált 46 esetben), a Norvég Versenyhatóság azt is megállapította, hogy a tömegközlekedési hatóságok általában elégedettek a szolgáltatók számával (68). A kérelmező ezenfelül részletes tájékoztatást adott a norvég tömegközlekedési hatóságok által a különböző régiókban lefolytatott közbeszerzési eljárásokról, amely megerősítette, hogy Norvégiában az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokra irányuló szerződések odaítélése általában véve versenyalapon történik (69). A részletes adatok és a kérelmező belső adatai azt mutatták, hogy a versenyeztetésen alapuló közbeszerzési eljárásokban odaítélt összes szerződés megközelítőleg 40 %-ában megváltozott a szolgáltató (70). Ez megerősíti a különböző piaci szereplők hatékony versenyre való képességét.

66

67

68

69

70

| (57) | A kérelmező azzal is érvelt, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének norvégiai piacán alacsonyak a belépési és a terjeszkedési korlátok, és a Norvég Versenyhatóság értékelése megerősítette ezt a megállapítást (71). Ez a megállapítás azon alapult, hogy a tömegközlekedési hatóságokkal kötött szerződések stabil és kiszámítható jövedelmet jelentenek, és hogy a szükséges információkhoz és infrastruktúrához könnyű hozzáférni, mivel a tömegközlekedési hatóságok biztosítják a szükséges infrastruktúrát, az autóbuszokat kivéve (72). Továbbá a korábbi szerződő fél alkalmazottai jogosultak arra, hogy átmenjenek az új szerződő félhez. Emellett, mivel a tömegközlekedési hatóságok által meghatározott kiírási feltételek általában új autóbuszparkot követelnek meg, a potenciális új üzemeltetőket nem éri jelentős költséghátrány az autóbuszok beszerzése tekintetében (73). |
| --- | --- |

(57)

A kérelmező azzal is érvelt, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének norvégiai piacán alacsonyak a belépési és a terjeszkedési korlátok, és a Norvég Versenyhatóság értékelése megerősítette ezt a megállapítást (71). Ez a megállapítás azon alapult, hogy a tömegközlekedési hatóságokkal kötött szerződések stabil és kiszámítható jövedelmet jelentenek, és hogy a szükséges információkhoz és infrastruktúrához könnyű hozzáférni, mivel a tömegközlekedési hatóságok biztosítják a szükséges infrastruktúrát, az autóbuszokat kivéve (72). Továbbá a korábbi szerződő fél alkalmazottai jogosultak arra, hogy átmenjenek az új szerződő félhez. Emellett, mivel a tömegközlekedési hatóságok által meghatározott kiírási feltételek általában új autóbuszparkot követelnek meg, a potenciális új üzemeltetőket nem éri jelentős költséghátrány az autóbuszok beszerzése tekintetében (73).

71

72

73

| (58) | E határozat alkalmazásában, valamint a versenyjog sérelme nélkül az (53)–(57) preambulumbekezdésben felsorolt tényezőket arra utaló jelnek kell tekinteni, hogy az autóbuszos tömegközlekedés üzemeltetése ki van téve versenynek Norvégiában. Ez összhangban van a Norvég Versenyhatóság véleményével. Valószínű, hogy az e piacon tevékeny vállalatok kellő versenykényszernek vannak kitéve. Semmi sem mutat arra, hogy az ágazat ne működne piacorientált módon. A Hatóság tehát azt állapítja meg, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piaca közvetlenül ki van téve versenynek az irányelv értelmében. |
| --- | --- |

(58)

E határozat alkalmazásában, valamint a versenyjog sérelme nélkül az (53)–(57) preambulumbekezdésben felsorolt tényezőket arra utaló jelnek kell tekinteni, hogy az autóbuszos tömegközlekedés üzemeltetése ki van téve versenynek Norvégiában. Ez összhangban van a Norvég Versenyhatóság véleményével. Valószínű, hogy az e piacon tevékeny vállalatok kellő versenykényszernek vannak kitéve. Semmi sem mutat arra, hogy az ágazat ne működne piacorientált módon. A Hatóság tehát azt állapítja meg, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piaca közvetlenül ki van téve versenynek az irányelv értelmében.

| (59) | A Hatóság megjegyzi, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacán jelenleg érvényesülő versenykényszert a hatályos szabályozási keretrendszer, valamint a tömegközlekedési hatóságok idézik elő azzal, hogy a saját maguk által szervezett szolgáltatás, illetve az EGT vonatozó közbeszerzési szabályai által előírt közvetlen odaítéléssel kapcsolatos kivétel alkalmazása helyett versenytárgyalásokat szerveznek, ide nem értve a csekély értékű vagy kis távolságot érintő szerződések közvetlen odaítélésének korlátozott igénybevételét. Ez azt jelenti, hogy e politika vagy gyakorlat változásai módosíthatják a piac dinamikáját és az e határozattal érintett autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokat üzemeltető ajánlatkérők általános versenykényszerét. |
| --- | --- |

(59)

A Hatóság megjegyzi, hogy az autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésére irányuló szerződések odaítélésének piacán jelenleg érvényesülő versenykényszert a hatályos szabályozási keretrendszer, valamint a tömegközlekedési hatóságok idézik elő azzal, hogy a saját maguk által szervezett szolgáltatás, illetve az EGT vonatozó közbeszerzési szabályai által előírt közvetlen odaítéléssel kapcsolatos kivétel alkalmazása helyett versenytárgyalásokat szerveznek, ide nem értve a csekély értékű vagy kis távolságot érintő szerződések közvetlen odaítélésének korlátozott igénybevételét. Ez azt jelenti, hogy e politika vagy gyakorlat változásai módosíthatják a piac dinamikáját és az e határozattal érintett autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatásokat üzemeltető ajánlatkérők általános versenykényszerét.

4.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (60) | E határozat alkalmazásában, valamint a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül a piacelemzésnek az (53)–(57) preambulumbekezdésben ismertetett megállapításait arra utaló jelnek kell tekinteni, hogy az autóbuszos tömegközlekedés norvégiai üzemeltetése az irányelv 34. cikke értelmében ki van téve versenynek. Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység Norvégiában történő folytatását lehetővé tevő szerződésekre. |
| --- | --- |

(60)

E határozat alkalmazásában, valamint a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül a piacelemzésnek az (53)–(57) preambulumbekezdésben ismertetett megállapításait arra utaló jelnek kell tekinteni, hogy az autóbuszos tömegközlekedés norvégiai üzemeltetése az irányelv 34. cikke értelmében ki van téve versenynek. Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység Norvégiában történő folytatását lehetővé tevő szerződésekre.

| (61) | E határozat alapját a 2015. január és 2019. június közötti időszakban hatályos jog és fennálló ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező és a Norvég Versenyhatóság által benyújtott információkból kitűnik. A Hatóság fenntartja a jogot, hogy e határozatot felülvizsgálja, amennyiben a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, illetve a jogi vagy ténybeli helyzetben jelentős változások állnak be, |
| --- | --- |

(61)

E határozat alapját a 2015. január és 2019. június közötti időszakban hatályos jog és fennálló ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező és a Norvég Versenyhatóság által benyújtott információkból kitűnik. A Hatóság fenntartja a jogot, hogy e határozatot felülvizsgálja, amennyiben a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, illetve a jogi vagy ténybeli helyzetben jelentős változások állnak be,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| 1. | A közüzemi ágazatban a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásait megállapító, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVI. mellékletének 4. pontjában említett jogszabály (2014/25/EU irányelv) nem alkalmazandó azokra a szerződésekre vagy tervpályázatokra, amelyeket a tevékenységük keretében Norvégiában tömegközlekedési szolgáltatásokat üzemeltető ajánlatkérők ítélnek oda, illetve szerveznek, amennyiben ezek a szerződések vagy tervpályázatok arra szolgálnak, hogy lehetővé tegyék számukra a tömegközlekedési szolgáltatások norvégiai üzemeltetését (ez a tevékenység az autóbuszos szállítás terén közszolgáltatást nyújtó hálózat működéséhez kapcsolódik). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ennek a határozatnak a Norvég Királyság a címzettje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ez a határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

3.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 17-én.

A 019/19/COL felhatalmazáson alapuló határozat alapján eljáró EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Högni S. KRISTJÁNSSON

felelős testületi tag

Carsten ZATSCHLER

ellenjegyző igazgatóként

Jogi és Végrehajtási Ügyek

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o. Az irányelvet a 97/2016 vegyes bizottsági határozat (HL L 300., 2017.11.16., 49. o. és 73. sz. EGT-kiegészítés, 2017.11.16., 53. o.) foglalta bele az EGT-megállapodásba.

1

(2)  Dokumentumszám: 1040381.

2

(3)  Így például a kérelem nem foglalja magában azt az esetet, amikor egy település autóbuszos szolgáltatás üzemeltetéséről szóló szerződést ítél oda egy autóbusz-üzemeltetőnek. Ezzel szemben a kérelem hatálya alá tartozik az a szerződés, amelyet az említett üzemeltető ítél oda (például) egy takarítóvállalatnak az autóbuszok takarításáért, vagy az üzemeltető általi használatra autóbuszokat biztosító vállalatnak. Ezt a különbségtételt a Bíróság a C-388/17. sz. SJ-ügyben hozott ítélet (EU:C:2019:161, a továbbiakban: SJ-ítélet) 53. pontjában tette egyértelművé (lásd alább a (31) preambulumbekezdést). E határozatban a Hatóság a tevékenység alatt a 2014/25/EU irányelvben meghatározott fogalmat érti.

3

SJ

SJ

(4)  A kérelem 3. oldala.

4

(5)  Forskrift om innkjøpsregler i forsyningssektorene (forsyningsforskriften)

5

https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2016-08-12-975.

(6)  Dokumentumszám: 1040380.

6

(7)  Dokumentumszám: 935075.

7

(8)  Az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, EURATOM tanácsi rendelet (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.) értelmében a munkaszüneti napok nem tartoznak bele az időtartamba. Lásd: Munkaszüneti napok a 2018. és 2019. évben: EGT-tag EFTA-államok és EGT-intézmények, HL C 429, 2017.12.14., 25. o. és 81. sz. EGT-kiegészítés, 2017.12.14., 1. o.; HL C 422., 2018.11.22, 7. o. és 77. sz. EGT-kiegészítés, 2018.11.22., 1. o.

8

(9)  Dokumentumszám: 1056012.

9

(10)  A Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlament és tanácsi rendelet (kiigazított változata) 4. cikkével összhangban (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)..

10

(11)  Lásd a 1070910. sz. dokumentumot az írásbeli eljárás kimeneteléről.

11

(12)  Az irányelv 11. cikke.

12

(13)  A fenti 3. lábjegyzetben hivatkozott ítélet.

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve (2004. március 31.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.), amelyet a 68/2006 vegyes bizottsági határozat (HL L 245., 2006.9.7., 22. o. és 44. EGT-kiegészítés, 2006.9.7., 18. o.) foglalt bele az EGT-megállapodásba.

14

(15)  SJ-ítélet, 53. pont.

15

(16)  SJ-ítélet, 54. pont, és az ítélet rendelkező részének (2) pontja.

16

(17)  Az irányelv 34. cikkének (1) bekezdése. Lásd még az irányelv (44) preambulumbekezdését.

17

(18)  () A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004.január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

18

(19)  Lásd a Törvényszék ítéletét, Österreichische Post AG kontra Bizottság, T-463/14, EU:T:2016:243, 28. pont.

19

Österreichische Post AG

Bizottság

(20)  Lásd például a kérelem 40. oldalát.

20

(21)  A kérelem 11. oldala.

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.), a rendeletet a 85/2008 vegyes bizottsági határozat (HL L 280., 2008.10.23., 20. o. és 64. sz. EGT-kiegészítés, 2008.10.23., 13. o.) foglalta bele az EGT-megállapodásba.

22

(23)  A kérelem 30. oldala.

23

(24)  A Bíróság ítélete, Smits és Peerbooms, C-157/99, EU:C:2001:404, 90. pont; a Bíróság ítélete, Müller-Fauré és van Riet, C-385/99, EU:C:2003:270, 84. pont; a Bíróság ítélete, Watts, C-372/04, EU:C:2006:325, 115. pont; a főtanácsnok indítványa, Watts, C-372/04, EU:C:2005:784, 70. pont.

24

Smits és Peerbooms

Müller-Fauré és van Riet

Watts

Watts

(25)  A Bíróság ítélete, Analir és társai, C-205/99, EU:C:2001:107, 38. pont; Watts, C-372/04, EU:C:2006:325, 116. pont.

25

Analir és társai

Watts

(26)  Yrkestransportloven.

26

(27)  2003. március 26.-i 401. sz. rendelet a hivatásszerű szállításról („yrkestransportforskriften”).

27

(28)  A hivatásszerű szállításról szóló törvény 4. szakasza, valamint a hivatásszerű szállításról szóló rendelet 3. szakasza.

28

(29)  Ot.prp. nr. 74 (2001–2002) 2. fejezet.

29

(30)  A Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 4. oldala.

30

(31)  A hivatásszerű szállításról szóló törvény 6. szakasza, valamint a hivatásszerű szállításról szóló rendelet 3. szakasza.

31

(32)  A hivatásszerű szállításról szóló törvény 6. szakaszának (2) bekezdése.

32

(33)  A Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 4. oldala.

33

(34)  Az, hogy melyik jogi aktust kell alkalmazni többek között az odaítélt szerződés jellegétől és attól függ, hogy teljesülnek-e a 2014/25/EU irányelv 11. cikkének a hálózatok létesítésével vagy üzemeltetésével kapcsolatos feltételei. A kérelmező azt állította, hogy a tömegközlekedési hatóságok általában a 2014/25/EU irányelvet követik, amikor autóbuszos tömegközlekedési szolgáltatás üzemeltetésére irányuló szerződéseket ítélnek oda, ugyanakkor egyes tömegközlekedési hatóságok a 2014/24/EU irányelv alapján ítéltek oda szerződéseket, egyes szerződésekre pedig adott esetben az 1370/2007/EK rendelet versenyeztetési követelményeit kell alkalmazni.

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.,) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.), amelyet a 97/2016 vegyes bizottsági határozat (HL L 300., 2017.11.16., 49. o. és 73. EGT-kiegészítés, 2017.11.16., 53. o.) foglalt bele az EGT-megállapodásba.

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.), amelyet a 68/2006 vegyes bizottsági határozat (HL L 245., 2006.9.7., 22. o. és 44. EGT-kiegészítés, 2006.9.7., 18. o.) foglalt bele az EGT-megállapodásba.

36

(37)  A kérelem 6. oldala.

37

(38)  74680. sz. ügy, közszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatos szerződések vizsgálata az 1370/2007/EK rendelet alapján.

38

(39)  1037921. sz. dokumentum, a norvég kormány 2018. november 9-i levele.

39

(40)  A Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 4. oldala.

40

(41)  Lásd a kérelem 14. oldalát.

41

(42)  A kérelmező mellett az Unibuss AS is a közbeszerzési szabályok hatálya alatt áll. Más üzemeltetők, mint például a Torghatten ASA, a Tide AS, a Boreal Bus AS vagy a Nobina Norge AS olyan magánszereplők, amelyek a jelek szerint nem felelnek meg azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az EGT közbeszerzési szabályainak hatálya alá tartoznának.

42

(43)  A Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 3. oldala.

43

(44)  A kérelem 25. oldala.

44

(45)  A kérelem 26. oldala.

45

(46)  Ugyanott.

46

(47)  Ugyanott.

47

(48)  Ugyanott.

48

(49)  A Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 3. oldala.

49

(50)  Lásd ebben a tekintetben: COMP/M.1768 – Schoyens/Goldman Sachs/Swebus ügy, 10. és 14. pont; COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA ügy, 16–23. pont; COMP/M.5855 – DB/Arriva ügy, 21. pont; COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev ügy, 19–21. pont; COMP/M.6818 – DB/Veolia ügy, 19. és 56. pont.

50

(51)  COMP/M.6818 – DB/Veolia ügy, 19–21. pont; COMP/M.5855 – DB/Arriva ügy, 23–24. pont.

51

(52)  COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA ügy, 17. pont; COMP/M.6818 – DB/Veolia ügy, 22. és 58. pont; COMP/M.5855 – DB/Arriva ügy, 22. pont.

52

(53)  COMP/M.6818 – DB/Veolia ügy, 23. pont; COMP/M.5855 – DB/Arriva ügy, 22. pont.

53

(54)  A kérelem 28. oldala.

54

(55)  Ugyanott.

55

(56)  Ugyanott.

56

(57)  Ugyanott.

57

(58)  Ugyanott.

58

(59)  A kérelem 29. oldala.

59

(60)  A Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 3. oldala.

60

(61)  COMP/M.6818 – DB/Veolia ügy, 29. pont; COMP/M.5855 – DB/Arriva ügy, 27. pont. Lásd még: COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/EFFIA és COMP/M.6794 – Caisse des Depots et Consignations/Veolia Transdev ügy, 31. pont.

61

(62)  A kérelem 30. oldala.

62

(63)  Ugyanott.

63

(64)  A Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 5. oldala.

64

(65)  A kérelem 6. oldala. Lásd még a Hatóság fenti (31) preambulumbekezdésében említett eljárását.

65

(66)  A kérelem 14. oldala.

66

(67)  A Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 5. oldala.

67

(68)  Ugyanott.

68

(69)  Lásd a kérelem 14–24. oldalát.

69

(70)  A kérelem 24. oldala.

70

(71)  A kérelem 31. oldala, valamint a Norvég Versenyhatóság által a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése alkalmazhatóságának feltételeiről elfogadott álláspont 5. oldala.

71

(72)  Ugyanott.

72

(73)  A kérelem 31. oldala.

73

---

Helyesbítések

| 2019.10.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.10.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 259/86

---

Helyesbítés az Oroszországból, a Trinidad és Tobagóból, valamint az Amerikai Egyesült Államokból származó karbamid–ammónium-nitrát keverékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2019. október 8-i (EU) 2019/1688 bizottsági végrehajtási rendelethez

(Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 258., 2019. október 9.)

A 62. oldalon, a (301) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(301) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,” |
| --- | --- |

„(301)

helyesen:

| „(301) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,”. |
| --- | --- |

„(301)

---