# Euroopa Liidu L 2/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 2 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik6. jaanuar 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 2

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik6. jaanuar 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/3, 28. august 2019, millega kehtestatakse tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta teatavates Itaalia territoriaalvetes | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/4, 29. august 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/5, 19. detsember 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence (KPN)] | 11 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/3, 28. august 2019, millega kehtestatakse tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta teatavates Itaalia territoriaalvetes

Venus spp.

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/4, 29. august 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/5, 19. detsember 2019, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence (KPN)]

11

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 2/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/3,

28. august 2019,

millega kehtestatakse tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta teatavates Itaalia territoriaalvetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 2019/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005, (2) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94, (3) eriti selle artiklit 15a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ning Vahemeres ka selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse alammõõte. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ning Vahemeres ka selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse alammõõte.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017 ja alates 1. jaanuarist 2019 ka ülejäänud liikide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017 ja alates 1. jaanuarist 2019 ka ülejäänud liikide suhtes.

| (3) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. Tagasiheitekavad võivad sisaldada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e osutatud spetsifikatsioone, sealhulgas varude kaitseks kehtestatud alammõõdu kehtestamist. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. Tagasiheitekavad võivad sisaldada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e osutatud spetsifikatsioone, sealhulgas varude kaitseks kehtestatud alammõõdu kehtestamist.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikliga 15a ja määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikega 2 on komisjonile antud õigus kehtestada tagasiheitekavade vastuvõtmiseks ja lossimiskohustusega liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Nende artiklite kohaselt võivad varude kaitseks kehtestatud alammõõdud vajaduse korral erineda kõnealuse määruse III lisaga kehtestatud mõõtudest ning pärast määruse (EL) 2019/1241 artikli 32 jõustumist määruse (EL) 2019/1241 IX lisaga kehtestatud mõõtudest. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikliga 15a ja määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikega 2 on komisjonile antud õigus kehtestada tagasiheitekavade vastuvõtmiseks ja lossimiskohustusega liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Nende artiklite kohaselt võivad varude kaitseks kehtestatud alammõõdud vajaduse korral erineda kõnealuse määruse III lisaga kehtestatud mõõtudest ning pärast määruse (EL) 2019/1241 artikli 32 jõustumist määruse (EL) 2019/1241 IX lisaga kehtestatud mõõtudest.

| (5) | Pärast Itaalia esitatud soovitust on komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/2376 (4) kehtestatud tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta Itaalia territoriaalvetes, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

(5)

Pärast Itaalia esitatud soovitust on komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/2376 (4) kehtestatud tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta Itaalia territoriaalvetes, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019.

| (6) | Pärast konsulteerimist Vahemere nõuandekomisjoniga esitas Itaalia kui ainus liikmesriik, kellel on otsene majandamishuvi seoses perekonda Venus spp. kuuluvate karpide püügiga Itaalia territoriaalvetes GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10, 17 ja 18, komisjonile määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 18 sätestatud korra kohaselt uue ühise soovituse perekonda Venus spp. kuuluvate karpide varude tagasiheitekava kohta. |
| --- | --- |

(6)

Pärast konsulteerimist Vahemere nõuandekomisjoniga esitas Itaalia kui ainus liikmesriik, kellel on otsene majandamishuvi seoses perekonda Venus spp. kuuluvate karpide püügiga Itaalia territoriaalvetes GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10, 17 ja 18, komisjonile määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 18 sätestatud korra kohaselt uue ühise soovituse perekonda Venus spp. kuuluvate karpide varude tagasiheitekava kohta.

| (7) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) vaatas Itaalia esitatud uue ühise soovituse läbi 1.–5. juulil 2019. aastal toimunud täiskogu istungil (5). |
| --- | --- |

(7)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) vaatas Itaalia esitatud uue ühise soovituse läbi 1.–5. juulil 2019. aastal toimunud täiskogu istungil (5).

| (8) | Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kehtestada perekonda Venus spp. kuuluvate karpide suhtes kõrgel ellujäämismääral põhinev erand GFCMi geograafiliste alapiirkondades 9, 10, 17 ja 18 hüdrauliliste tragidega toimuva püügi puhul. Liikmesriik esitas teaduslikud tõendid, et perekonda Venus spp. kuuluvate karpide puhul on ellujäämismäär kõnealuse püügi tagasiheite puhul kõrge, ning edastas teadusliku seire programmi. Tõendid esitati STECFile, kes järeldas, et tagasiheite ellujäämine on eeldatavasti märkimisväärne. STECF jõudis ka järeldusele, et kavandatud teadusliku seire programm peaks andma usaldusväärseid andmeid ja teavet, mis võimaldaks hinnata tagasiheitekava mõju. Seda hinnangut silmas pidades on asjakohane lisada kõnealune erand käesolevasse määrusesse kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kehtestada perekonda Venus spp. kuuluvate karpide suhtes kõrgel ellujäämismääral põhinev erand GFCMi geograafiliste alapiirkondades 9, 10, 17 ja 18 hüdrauliliste tragidega toimuva püügi puhul. Liikmesriik esitas teaduslikud tõendid, et perekonda Venus spp. kuuluvate karpide puhul on ellujäämismäär kõnealuse püügi tagasiheite puhul kõrge, ning edastas teadusliku seire programmi. Tõendid esitati STECFile, kes järeldas, et tagasiheite ellujäämine on eeldatavasti märkimisväärne. STECF jõudis ka järeldusele, et kavandatud teadusliku seire programm peaks andma usaldusväärseid andmeid ja teavet, mis võimaldaks hinnata tagasiheitekava mõju. Seda hinnangut silmas pidades on asjakohane lisada kõnealune erand käesolevasse määrusesse kolmeks aastaks.

| (9) | Uue ühise soovituse kohaselt tuleks jätkuvalt kohaldada perekonda Venus spp. kuuluvate karpide suhtes alammõõtu, mis on kehtestatud delegeeritud määrusega (EL) 2016/2376, millega tehakse erand nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisast. STECF märkis, et varude kaitseks kehtestatud alammõõt on suguküpsussuurusega võrreldes ikka veel suurem ning et puuduvad tõendid selle kohta, et alammõõdu vähendamine oleks avaldanud varudele kahjulikku mõju. STECF jõudis järeldusele, et vähendatud alammõõdu jätkuva kohaldamise taotlus tundub mõistlik. Siiski leidis STECF, et ei ole võimalik täielikult hinnata alammõõdu vähendamise varasemat ja eeldatavat tulevast mõju kasutusmääradele ja varude biomassile. Seetõttu on vaja nende mõjude kohta täiendavaid uuringuid ja andmeid. Määrus (EL) 2019/1241, mille IX lisaga kehtestatakse Vahemere piirkondlikud tehnilised meetmed, jõustus alles 14. augustil 2019 ning selles ei ole ette nähtud üleminekumeetmeid seoses selliste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise menetlusega, millega muudetakse selliseid piirkondlikke tehnilisi meetmeid. Itaalia esitas ühise soovituse ja STECF hindas seda enne määruse (EL) 2019/1241 jõustumist ning seega ei ole selles viidatud määrusele (EL) 2019/1241. Neid erakorralisi asjaolusid arvesse võttes leiab komisjon siiski, et praeguses etapis ühises soovituses ja STECFi hinnangus esitatud teabe kohaselt ei ole ühtegi elementi, mis osutaks, et kavandatud vähendatud alammõõt ei vasta määruse (EL) 2019/1241 artiklis 15 sätestatud tehniliste meetmete suhtes kehtestatud nõuetele. Eespool esitatud järeldusi arvesse võttes on asjakohane anda taotletud erand ainult üheks aastaks. |
| --- | --- |

(9)

Uue ühise soovituse kohaselt tuleks jätkuvalt kohaldada perekonda Venus spp. kuuluvate karpide suhtes alammõõtu, mis on kehtestatud delegeeritud määrusega (EL) 2016/2376, millega tehakse erand nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisast. STECF märkis, et varude kaitseks kehtestatud alammõõt on suguküpsussuurusega võrreldes ikka veel suurem ning et puuduvad tõendid selle kohta, et alammõõdu vähendamine oleks avaldanud varudele kahjulikku mõju. STECF jõudis järeldusele, et vähendatud alammõõdu jätkuva kohaldamise taotlus tundub mõistlik. Siiski leidis STECF, et ei ole võimalik täielikult hinnata alammõõdu vähendamise varasemat ja eeldatavat tulevast mõju kasutusmääradele ja varude biomassile. Seetõttu on vaja nende mõjude kohta täiendavaid uuringuid ja andmeid. Määrus (EL) 2019/1241, mille IX lisaga kehtestatakse Vahemere piirkondlikud tehnilised meetmed, jõustus alles 14. augustil 2019 ning selles ei ole ette nähtud üleminekumeetmeid seoses selliste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise menetlusega, millega muudetakse selliseid piirkondlikke tehnilisi meetmeid. Itaalia esitas ühise soovituse ja STECF hindas seda enne määruse (EL) 2019/1241 jõustumist ning seega ei ole selles viidatud määrusele (EL) 2019/1241. Neid erakorralisi asjaolusid arvesse võttes leiab komisjon siiski, et praeguses etapis ühises soovituses ja STECFi hinnangus esitatud teabe kohaselt ei ole ühtegi elementi, mis osutaks, et kavandatud vähendatud alammõõt ei vasta määruse (EL) 2019/1241 artiklis 15 sätestatud tehniliste meetmete suhtes kehtestatud nõuetele. Eespool esitatud järeldusi arvesse võttes on asjakohane anda taotletud erand ainult üheks aastaks.

| (10) | Ühises soovituses esitatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3. |
| --- | --- |

(10)

Ühises soovituses esitatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3.

| (11) | Lossimiskohustuse rakendamise asjakohase kontrollimise tagamiseks peaks asjaomane liikmesriik koostama käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirja. |
| --- | --- |

(11)

Lossimiskohustuse rakendamise asjakohase kontrollimise tagamiseks peaks asjaomane liikmesriik koostama käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirja.

| (12) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist.

| (13) | Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020 kolme aasta jooksul. Perekonda Venus spp. kuuluvate karpide vähendatud alammõõt 22 mm peaks kehtima üks aasta, |
| --- | --- |

(13)

Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020 kolme aasta jooksul. Perekonda Venus spp. kuuluvate karpide vähendatud alammõõt 22 mm peaks kehtima üks aasta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas määruses on esitatud üksikasjad lossimiskohustuse rakendamiseks Itaalia territoriaalvetes perekonda Venus spp. kuuluvate karpide püügi suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 1.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse Itaalia territoriaalvetes Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 9, 10, 17 ja 18, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (6) I lisas.

Artikkel 2

Kõrgel ellujäämise määral põhinev erand perekonda
  Venus spp.
  kuuluvate karpide puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud kõrgel ellujäämise määral põhinevat erandit kohaldatakse Itaalia territoriaalvetes GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10, 17 ja 18 perekonda Venus spp. kuuluvate karpide saagi puhul, mis on alammõõdust väiksemad ja saadud hüdrauliliste tragidega.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud perekonda Venus spp. kuuluvad karbid vabastatakse kohe.

Artikkel 3

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

1.   Erandina määruse (EL) 2019/1241 IX lisas kehtestatud alammõõdust on perekonda Venus spp. kuuluvate karpide alammõõt Itaalia territoriaalvetes GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10, 17 ja 18 kogupikkusega 22 mm.

2.   Perekonda Venus spp. kuuluvate karpide suurust mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/1241 IV lisale.

Artikkel 4

Laevade nimekiri

Liikmesriigi ametiasutused esitavad komisjonile 31. detsembriks 2019 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu nimekirja laevadest, kellel on luba püüda perekonda Venus spp. kuuluvaid karpe hüdrauliliste tragidega Itaalia territoriaalvetes GFCMi alapiirkondades 9, 10, 17 ja 18. Liikmesriigi ametiasutused ajakohastavad seda nimekirja kogu aeg.

Venus spp.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2022.

Artiklit 3 kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 28. august 2019

Komisjoni nimel

President

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  
  ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

2

(3)  
  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 13. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2376, millega kehtestatakse tagasiheitekava perekonda Venus spp. kuuluvate karpide kohta Itaalia territoriaalvetes (ELT L 352, 23.12.2016, lk 48).

4

Venus spp.

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/plen1902

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

6

---

| 6.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 2/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 2/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/4,

29. august 2019,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ning Vahemeres ka selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (2) IX lisas kindlaks määratud alammõõte. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ning Vahemeres ka selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (2) IX lisas kindlaks määratud alammõõte.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017 ja ülejäänud liikide suhtes alates 1. jaanuarist 2019. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017 ja ülejäänud liikide suhtes alates 1. jaanuarist 2019.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1022 (3) on kehtestatud Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava. Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania esitasid ühise soovituse, millega sooviti vähese tähtsusega erandi kehtestamist põhjatraaliga püütud saagi suhtes. See taotlus kehtib siiski kolmeteistkümnest liigist koosneva rühma kohta, millest ainult üks kuulub mitmeaastase kava kohaldamisalasse. Samuti taotletakse ühise soovitusega erandit põhjatraaliga püütud pelaagiliste liikide kaaspüügi suhtes. Kõnealust taotlust kohaldatakse siiski selliste põhjalähedaste kalavarude püügi suhtes, mis ei piirdu mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavarudega. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1022 (3) on kehtestatud Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava. Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania esitasid ühise soovituse, millega sooviti vähese tähtsusega erandi kehtestamist põhjatraaliga püütud saagi suhtes. See taotlus kehtib siiski kolmeteistkümnest liigist koosneva rühma kohta, millest ainult üks kuulub mitmeaastase kava kohaldamisalasse. Samuti taotletakse ühise soovitusega erandit põhjatraaliga püütud pelaagiliste liikide kaaspüügi suhtes. Kõnealust taotlust kohaldatakse siiski selliste põhjalähedaste kalavarude püügi suhtes, mis ei piirdu mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavarudega.

| (4) | Aadria mere ja Vahemere kaguosa kohta ei ole mitmeaastaseid kavasid veel vastu võetud. |
| --- | --- |

(4)

Aadria mere ja Vahemere kaguosa kohta ei ole mitmeaastaseid kavasid veel vastu võetud.

| (5) | Lossimiskohustuse rakendamiseks on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(5)

Lossimiskohustuse rakendamiseks on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mida võib pikendada veel kolmeks aastaks ning mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (6) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (4) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 ja mis põhineb mitme Vahemerel otsest majandamishuvi omava liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt komisjonile 2016. aastal esitatud kolmel ühisel soovitusel. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (4) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 ja mis põhineb mitme Vahemerel otsest majandamishuvi omava liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt komisjonile 2016. aastal esitatud kolmel ühisel soovitusel. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa.

| (7) | Delegeeritud määrust (EL) 2017/86 on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/153 (5) ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/2036 (6) pärast seda, kui Vahemere lääneosa, Aadria mere ja Vahemere kaguosa puhul otsest majandamishuvi omavad asjaomased liikmesriigid esitasid kõnealuste piirkondadega seonduvalt ühised soovitused. |
| --- | --- |

(7)

Delegeeritud määrust (EL) 2017/86 on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/153 (5) ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/2036 (6) pärast seda, kui Vahemere lääneosa, Aadria mere ja Vahemere kaguosa puhul otsest majandamishuvi omavad asjaomased liikmesriigid esitasid kõnealuste piirkondadega seonduvalt ühised soovitused.

| (8) | 2019. aasta mais esitasid Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga PESCAMED konsulteerimist komisjonile ühise soovituse Vahemere lääneosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta. |
| --- | --- |

(8)

2019. aasta mais esitasid Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga PESCAMED konsulteerimist komisjonile ühise soovituse Vahemere lääneosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta.

| (9) | 2019. aasta mais esitasid Küpros, Kreeka, Itaalia ja Malta pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga SUDESTMED konsulteerimist komisjonile ühise soovituse Vahemere kaguosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta. |
| --- | --- |

(9)

2019. aasta mais esitasid Küpros, Kreeka, Itaalia ja Malta pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga SUDESTMED konsulteerimist komisjonile ühise soovituse Vahemere kaguosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta.

| (10) | 2019. aasta mais esitasid Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga ADRIATICA konsulteerimist komisjonile ühise soovituse Aadria merel toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta. |
| --- | --- |

(10)

2019. aasta mais esitasid Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga ADRIATICA konsulteerimist komisjonile ühise soovituse Aadria merel toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava kohta.

| (11) | Neid kolme ühist soovitust hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 1.–5. juulini 2019 toimunud suvisel täiskogu kohtumisel (7). |
| --- | --- |

(11)

Neid kolme ühist soovitust hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 1.–5. juulini 2019 toimunud suvisel täiskogu kohtumisel (7).

| (12) | 2019. aasta juulis esitasid kolm liikmesriikide kõrgetasemelist töörühma ajakohastatud ühised soovitused, mis olid teaduslike nõuannetega kooskõlla viidud. |
| --- | --- |

(12)

2019. aasta juulis esitasid kolm liikmesriikide kõrgetasemelist töörühma ajakohastatud ühised soovitused, mis olid teaduslike nõuannetega kooskõlla viidud.

| (13) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise.

| (14) | Vahemere lääneosa käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses soovitatakse kohaldada õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) püütud besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti b kohast ellujäämismääral põhinevat erandit kuni 31. detsembrini 2021. STECF leidis, et mõned tõendid selle erandi toetamiseks olid esitatud 2018. aastal. 2019. aastal esitatud täiendavad andmed toetavad seda taotlust. Seetõttu on asjakohane pikendada nimetatud erandi kohaldamist kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(14)

Vahemere lääneosa käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses soovitatakse kohaldada õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) püütud besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti b kohast ellujäämismääral põhinevat erandit kuni 31. detsembrini 2021. STECF leidis, et mõned tõendid selle erandi toetamiseks olid esitatud 2018. aastal. 2019. aastal esitatud täiendavad andmed toetavad seda taotlust. Seetõttu on asjakohane pikendada nimetatud erandi kohaldamist kuni 31. detsembrini 2021.

| (15) | Kolmes ajakohastatud ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) ning lõkspüünistega (FPO ja FIX) püütud euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) suhtes kuni 31. detsembrini 2021. STECF leidis, et täiendavate tõendite esitamiseks kasutatud meetod oli tugev ja ellujäämismäär oli kõrge (64 %). Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane pikendada kõnealuste erandite kohaldamist kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(15)

Kolmes ajakohastatud ühises soovituses on tehtud ettepanek kehtestada ellujäämismääral põhinev erand Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) ning lõkspüünistega (FPO ja FIX) püütud euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) suhtes kuni 31. detsembrini 2021. STECF leidis, et täiendavate tõendite esitamiseks kasutatud meetod oli tugev ja ellujäämismäär oli kõrge (64 %). Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane pikendada kõnealuste erandite kohaldamist kuni 31. detsembrini 2021.

| (16) | Vahemere lääneosa käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses soovitatakse kohaldada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt kehtestatud vähese tähtsusega erandit 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega, 2020. ja 2021. aastal kuni 3 % nende liikide (v.a roosa süvahännak) aastasest kogupüügist nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ning 2020. ja 2021. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo ja roosa süvahännak) aastasest kogupüügist õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et on tõendeid pardal toimuva täiendava käitlemise ja sorteerimise tõttu suurenenud kulude kohta. STECF võttis arvesse ka tõendeid soovimatu saagi kaldal käitlemisega kaasnevate kulude kohta, kuna Vahemerel on see keeruline, sest laevastik koosneb peamiselt väikestest alustest, mis lossivad oma saagi paljudes rannikuäärsetes sadamates. STECF jõudis järeldusele, et väikeste koguste ja väga paljude lossimiskohtade tõttu osutavad tõendid sellele, et kogumiskulud oleksid ebaproportsionaalsed, isegi kui lossitud soovimatut püüki oleks võimalik müüa. |
| --- | --- |

(16)

Vahemere lääneosa käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses soovitatakse kohaldada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt kehtestatud vähese tähtsusega erandit 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega, 2020. ja 2021. aastal kuni 3 % nende liikide (v.a roosa süvahännak) aastasest kogupüügist nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ning 2020. ja 2021. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo ja roosa süvahännak) aastasest kogupüügist õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et on tõendeid pardal toimuva täiendava käitlemise ja sorteerimise tõttu suurenenud kulude kohta. STECF võttis arvesse ka tõendeid soovimatu saagi kaldal käitlemisega kaasnevate kulude kohta, kuna Vahemerel on see keeruline, sest laevastik koosneb peamiselt väikestest alustest, mis lossivad oma saagi paljudes rannikuäärsetes sadamates. STECF jõudis järeldusele, et väikeste koguste ja väga paljude lossimiskohtade tõttu osutavad tõendid sellele, et kogumiskulud oleksid ebaproportsionaalsed, isegi kui lossitud soovimatut püüki oleks võimalik müüa.

| (17) | Aadria merd käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses soovitatakse kohaldada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul vähese tähtsusega erandit 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega, 2020. ja 2021. aastal kuni 3 % nende liikide (v.a roosa süvahännak, ent sh harilik merikeel) aastasest kogupüügist nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ning 2020. ja 2021. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo ja roosa süvahännak, ent sh harilik merikeel) aastasest kogupüügist õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et on tõendeid pardal toimuva täiendava käitlemise ja sorteerimise tõttu suurenenud kulude kohta. STECF võttis arvesse ka tõendeid soovimatu saagi kaldal käitlemisega kaasnevate kulude kohta, kuna Vahemerel on see keeruline, sest laevastik koosneb peamiselt väikestest alustest, mis lossivad oma saagi paljudes rannikuäärsetes sadamates. STECF jõudis järeldusele, et väikeste koguste ja väga paljude lossimiskohtade tõttu osutavad tõendid sellele, et kogumiskulud oleksid ebaproportsionaalsed, isegi kui lossitud soovimatut püüki oleks võimalik müüa. |
| --- | --- |

(17)

Aadria merd käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses soovitatakse kohaldada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) puhul vähese tähtsusega erandit 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega, 2020. ja 2021. aastal kuni 3 % nende liikide (v.a roosa süvahännak, ent sh harilik merikeel) aastasest kogupüügist nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ning 2020. ja 2021. aastal kuni 1 % nende liikide (v.a besuugo ja roosa süvahännak, ent sh harilik merikeel) aastasest kogupüügist õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et on tõendeid pardal toimuva täiendava käitlemise ja sorteerimise tõttu suurenenud kulude kohta. STECF võttis arvesse ka tõendeid soovimatu saagi kaldal käitlemisega kaasnevate kulude kohta, kuna Vahemerel on see keeruline, sest laevastik koosneb peamiselt väikestest alustest, mis lossivad oma saagi paljudes rannikuäärsetes sadamates. STECF jõudis järeldusele, et väikeste koguste ja väga paljude lossimiskohtade tõttu osutavad tõendid sellele, et kogumiskulud oleksid ebaproportsionaalsed, isegi kui lossitud soovimatut püüki oleks võimalik müüa.

| (18) | Vahemere kaguosa käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses soovitatakse kohaldada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) puhul vähese tähtsusega erandit 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega, 2020. ja 2021. aastal kuni 3 % nende liikide aastasest kogupüügist nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ning 2020. ja 2021. aastal kuni 1 % nende liikide (välja arvatud besuugo, ent kaasa arvatud merluusi) aastasest kogupüügist õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et on tõendeid pardal toimuva täiendava käitlemise ja sorteerimise tõttu suurenenud kulude kohta. STECF võttis arvesse ka tõendeid soovimatu saagi kaldal käitlemisega kaasnevate kulude kohta, kuna Vahemerel on see keeruline, sest laevastik koosneb peamiselt väikestest alustest, mis lossivad oma saagi paljudes rannikuäärsetes sadamates. STECF jõudis järeldusele, et väikeste koguste ja väga paljude lossimiskohtade tõttu osutavad tõendid sellele, et kogumiskulud oleksid ebaproportsionaalsed, isegi kui lossitud soovimatut püüki oleks võimalik müüa. |
| --- | --- |

(18)

Vahemere kaguosa käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses soovitatakse kohaldada huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) puhul vähese tähtsusega erandit 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega, 2020. ja 2021. aastal kuni 3 % nende liikide aastasest kogupüügist nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ning 2020. ja 2021. aastal kuni 1 % nende liikide (välja arvatud besuugo, ent kaasa arvatud merluusi) aastasest kogupüügist õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL ja LX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et on tõendeid pardal toimuva täiendava käitlemise ja sorteerimise tõttu suurenenud kulude kohta. STECF võttis arvesse ka tõendeid soovimatu saagi kaldal käitlemisega kaasnevate kulude kohta, kuna Vahemerel on see keeruline, sest laevastik koosneb peamiselt väikestest alustest, mis lossivad oma saagi paljudes rannikuäärsetes sadamates. STECF jõudis järeldusele, et väikeste koguste ja väga paljude lossimiskohtade tõttu osutavad tõendid sellele, et kogumiskulud oleksid ebaproportsionaalsed, isegi kui lossitud soovimatut püüki oleks võimalik müüa.

| (19) | STECF märkis ka, et põhjendustes 16, 17 ja 18 nimetatud erandid hõlmavad väga mitmeid liike, mille tagasiheitemäärad on väga erinevad, kuid võttes arvesse asjaomase püügi keerukust, pidas sellist ulatuslikku lähenemisviisi sobivaks. Ühtlasi leidis STECF, et üksikute liikide suhtes kehtivad üksikud vähese tähtsusega erandid tooksid tõenäoliselt kaasa palju eraldi erandeid, mille jälgimine oleks sama keeruline. Kavandatud erandeid kohaldatakse liikide rühmadele, mis hõlmavad ka ülejäänud liike, mille suhtes kehtivad määruse (EL) 2019/1241 IX lisas kindlaks määratud alammõõdud, ning mille puhul praeguses etapis püügi piirnorme ei ole kehtestatud, mistõttu ei kohaldata nende liikide suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikeid 8 ja 9. Lisaks püütakse neid liike samal ajal väga erinevas koguses, mistõttu on ühe kalavaru põhjal kavandatud lähenemist keeruline kohaldada. Lisaks püütakse neid liike väikeste kalalaevadega ja lossitakse mitmes eri rannikuäärses lossimiskohas. |
| --- | --- |

(19)

STECF märkis ka, et põhjendustes 16, 17 ja 18 nimetatud erandid hõlmavad väga mitmeid liike, mille tagasiheitemäärad on väga erinevad, kuid võttes arvesse asjaomase püügi keerukust, pidas sellist ulatuslikku lähenemisviisi sobivaks. Ühtlasi leidis STECF, et üksikute liikide suhtes kehtivad üksikud vähese tähtsusega erandid tooksid tõenäoliselt kaasa palju eraldi erandeid, mille jälgimine oleks sama keeruline. Kavandatud erandeid kohaldatakse liikide rühmadele, mis hõlmavad ka ülejäänud liike, mille suhtes kehtivad määruse (EL) 2019/1241 IX lisas kindlaks määratud alammõõdud, ning mille puhul praeguses etapis püügi piirnorme ei ole kehtestatud, mistõttu ei kohaldata nende liikide suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikeid 8 ja 9. Lisaks püütakse neid liike samal ajal väga erinevas koguses, mistõttu on ühe kalavaru põhjal kavandatud lähenemist keeruline kohaldada. Lisaks püütakse neid liike väikeste kalalaevadega ja lossitakse mitmes eri rannikuäärses lossimiskohas.

| (20) | Kolmes ajakohastatud ühises soovituses tehtud ettepanek kohaldada Vahemere lääneosas, Aadria merel ja Vahemere kaguosas vähese tähtsusega erandit anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) puhul 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et on tõendeid pardal toimuva täiendava käitlemise ja sorteerimise tõttu suurenenud kulude kohta. Lisaks pööras STECF tähelepanu ka tõenditele soovimatu saagi kaldal käitlemisega kaasnevate kulude kohta, kuna Vahemerel on see keeruline. STECF jõudis järeldusele, et väikeste koguste ja väga paljude lossimiskohtade tõttu osutavad tõendid sellele, et kogumiskulud oleksid ebaproportsionaalsed, isegi kui lossitud soovimatut püüki oleks võimalik müüa. |
| --- | --- |

(20)

Kolmes ajakohastatud ühises soovituses tehtud ettepanek kohaldada Vahemere lääneosas, Aadria merel ja Vahemere kaguosas vähese tähtsusega erandit anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) puhul 2020. ja 2021. aastal kuni 5 % ulatuses nende liikide aastasest kogupüügist, mis on tehtud põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega. STECF leidis, et on tõendeid pardal toimuva täiendava käitlemise ja sorteerimise tõttu suurenenud kulude kohta. Lisaks pööras STECF tähelepanu ka tõenditele soovimatu saagi kaldal käitlemisega kaasnevate kulude kohta, kuna Vahemerel on see keeruline. STECF jõudis järeldusele, et väikeste koguste ja väga paljude lossimiskohtade tõttu osutavad tõendid sellele, et kogumiskulud oleksid ebaproportsionaalsed, isegi kui lossitud soovimatut püüki oleks võimalik müüa.

| (21) | Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane kohaldada põhjendustes 16, 17, 18 ja 20 osutatud vähese tähtsusega erandeid kuni 31. detsembrini 2021 vastavalt ühistes soovitustes kavandatud protsendimääradele, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatud tasemeid. |
| --- | --- |

(21)

Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane kohaldada põhjendustes 16, 17, 18 ja 20 osutatud vähese tähtsusega erandeid kuni 31. detsembrini 2021 vastavalt ühistes soovitustes kavandatud protsendimääradele, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatud tasemeid.

| (22) | Lõpuks soovitatakse Vahemere kaguosa käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses laiendada tagasiheitekava geograafilist kohaldamisala geograafilistele alapiirkondadele 14, 21, 24, 26 ja 27. STECF viitas kõnealusele soovitusele, kuid ei esitanud täiendavaid märkusi. Kohaldamisala laiendamine kogu Vahemere kaguosale suurendab ühtsust ja võimaldab lossimiskohustust paremini rakendada. Geograafilise kohaldamisala selline laiendamine näib seetõttu olevat sobiv. |
| --- | --- |

(22)

Lõpuks soovitatakse Vahemere kaguosa käsitlevas ajakohastatud ühises soovituses laiendada tagasiheitekava geograafilist kohaldamisala geograafilistele alapiirkondadele 14, 21, 24, 26 ja 27. STECF viitas kõnealusele soovitusele, kuid ei esitanud täiendavaid märkusi. Kohaldamisala laiendamine kogu Vahemere kaguosale suurendab ühtsust ja võimaldab lossimiskohustust paremini rakendada. Geograafilise kohaldamisala selline laiendamine näib seetõttu olevat sobiv.

| (23) | Liikmesriigid kinnitasid oma kohustust kasutada rohkem erinevaid püügivahendeid (nagu nähakse ette praegustes uurimiskavades), et vähendada ja piirata soovimatut püüki ning eelkõige kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite püüki. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid kinnitasid oma kohustust kasutada rohkem erinevaid püügivahendeid (nagu nähakse ette praegustes uurimiskavades), et vähendada ja piirata soovimatut püüki ning eelkõige kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite püüki.

| (24) | Lisaks sellele kohustuvad liikmesriigid kindlaks tegema täiendavad noorkalade kasvualad, et vähendada noorkalade suremust. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks sellele kohustuvad liikmesriigid kindlaks tegema täiendavad noorkalade kasvualad, et vähendada noorkalade suremust.

| (25) | Kooskõlas Vahemere lääneosa käsitleva ühise soovitusega peaksid asjaomased liikmesriigid kasutama julgemalt noodapäraga traale või võrgupikendust, mis kinnitatakse 50 mm võrgusilmaga T90-tüüpi traalidele, ning jätkama pistelist püügipiirkondade sulgemist reaalajas. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas Vahemere lääneosa käsitleva ühise soovitusega peaksid asjaomased liikmesriigid kasutama julgemalt noodapäraga traale või võrgupikendust, mis kinnitatakse 50 mm võrgusilmaga T90-tüüpi traalidele, ning jätkama pistelist püügipiirkondade sulgemist reaalajas.

| (26) | Ajakohastatud ühiste soovitustega väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3, mistõttu võib need lisada komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 kehtestatud tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(26)

Ajakohastatud ühiste soovitustega väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3, mistõttu võib need lisada komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 kehtestatud tagasiheitekavasse.

| (27) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/161 (8) on kehtestatud vähese tähtsusega erandid, mida kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi puhul nende liikide suhtes. Vastukaaluks tuleks delegeeritud määrusesse (EL) 2017/86 lisada väikeste pelaagiliste liikide kaaspüügi suhtes põhjalähedase püügi korral kehtivad vähese tähtsusega erandid. |
| --- | --- |

(27)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/161 (8) on kehtestatud vähese tähtsusega erandid, mida kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi puhul nende liikide suhtes. Vastukaaluks tuleks delegeeritud määrusesse (EL) 2017/86 lisada väikeste pelaagiliste liikide kaaspüügi suhtes põhjalähedase püügi korral kehtivad vähese tähtsusega erandid.

| (28) | Seepärast tuleks komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2017/86 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(28)

Seepärast tuleks komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2017/86 vastavalt muuta.

| (29) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020, |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2017/86 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | „Vahemere kaguosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 ja 27.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

„Vahemere kaguosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 ja 27.“

| 2) | Artikli 3 lõike 1 punktid g–i asendatakse järgmisega:






  „g) | besuugo (Pagellus bogaraveo), mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) Vahemere lääneosas; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõike 1 punktid g–i asendatakse järgmisega:

„g)

besuugo (Pagellus bogaraveo), mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) Vahemere lääneosas;

| h) | euroopa homaar (Homarus gammarus), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas; |
| --- | --- |

h)

euroopa homaar (Homarus gammarus), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas;

| i) | langustlased (Palinuridae), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas.“ |
| --- | --- |

i)

langustlased (Palinuridae), mis on püütud võrkudega (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) ning lõkspüünistega (FPO, FIX) Vahemere lääneosas, Aadria meres ja Vahemere kaguosas.“

| 3) | Artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktid iii–vi asendatakse järgmisega:






  „iii) | kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktid iii–vi asendatakse järgmisega:

„iii)

kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| iv) | kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

iv)

kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

| v) | kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

v)

kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

| vi) | kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.“ |
| --- | --- |

vi)

kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.“

| 4) | Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktid v–viii asendatakse järgmisega:






  „v) | kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktid v–viii asendatakse järgmisega:

„v)

kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| vi) | kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

vi)

kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

| vii) | kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

vii)

kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

| viii) | kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.“ |
| --- | --- |

viii)

kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.“

| 5) | Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktid iv–vii asendatakse järgmistega:






  „iv) | kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktid iv–vii asendatakse järgmistega:

„iv)

kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega;

| v) | kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

v)

kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke kasutavate laevadega;

| vi) | kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), merluusi (Merluccius merluccius) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega; |
| --- | --- |

vi)

kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea), merluusi (Merluccius merluccius) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre kasutavate laevadega;

| vii) | kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.“ |
| --- | --- |

vii)

kuni 5 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. august 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 2019/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1022, millega kehtestatakse Vahemere lääneosa põhjalähedaste varude püügi mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EL) nr 508/2014 (ELT L 172, 26.6.2019, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 20. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 14, 18.1.2017, lk 4).

4

(5)  Komisjoni 23. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/153, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 29, 1.2.2018, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/2036, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 327, 21.12.2018, lk 27).

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/plen1902

7

(8)  Komisjoni 23. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/161, millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 30, 2.2.2018, lk 1).

8

---

| 6.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 2/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 2/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/5,

19. detsember 2019,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/1999 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/1999 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. veebruari 1999. aasta määrus (EÜ) nr 378/1999, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta) lisa (EÜT L 46, 20.2.1999, lk 13).

2

(3)  
  ELT C 281, 20.8.2019, lk 3.

3

---