# Uradni list L 246/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 246 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6226. september 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 246

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6226. september 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2019/1582 z dne 25. septembra 2019 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za imazalil v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1583 z dne 25. septembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1998 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva v zvezi z ukrepi na področju kibernetske varnosti (
  1
  ) | 15 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1584 z dne 25. septembra 2019 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1343/2013 na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o uvedbi registracije takega uvoza | 19 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1585 z dne 24. septembra 2019 o določitvi pravil o porazdelitvi prometa za letališči Amsterdam Schiphol in Amsterdam Lelystad v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 6816)

   (
  1
  ) | 24 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2019/1582 z dne 25. septembra 2019 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za imazalil v ali na nekaterih proizvodih (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1583 z dne 25. septembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1998 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva v zvezi z ukrepi na področju kibernetske varnosti (
  1
  )

1

15

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1584 z dne 25. septembra 2019 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1343/2013 na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o uvedbi registracije takega uvoza

19

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1585 z dne 24. septembra 2019 o določitvi pravil o porazdelitvi prometa za letališči Amsterdam Schiphol in Amsterdam Lelystad v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 6816)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 6816)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 26.9.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1582

z dne 25. septembra 2019

o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za imazalil v ali na nekaterih proizvodih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 14(1)(a) in člena 49(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za imazalil so bile določene v Prilogi II in delu B Priloge III k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za imazalil so bile določene v Prilogi II in delu B Priloge III k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (2) | Za imazalil je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložila obrazloženo mnenje glede obstoječih MRL v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 (2). Priporočila je znižanje MRL za krompir, paradižnik, ječmenovo zrnje, ovseno zrnje, rženo zrnje in pšenično zrnje. Za določene druge proizvode je priporočila dvig obstoječih MRL. |
| --- | --- |

(2)

Za imazalil je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) predložila obrazloženo mnenje glede obstoječih MRL v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 (2). Priporočila je znižanje MRL za krompir, paradižnik, ječmenovo zrnje, ovseno zrnje, rženo zrnje in pšenično zrnje. Za določene druge proizvode je priporočila dvig obstoječih MRL.

| (3) | Agencija je ugotovila, da v zvezi z določenimi MRL nekatere informacije niso na voljo in da je potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja. Z vidika obvladovanja tveganja je primerno določiti MRL v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 na obstoječi ravni ali na ravni, ki jo določi Agencija, za citruse, jagode, robide, maline, bučke in melone ter mišičevje, maščevje, jetra in ledvice prašičev, goveda in enoprstih kopitarjev ter kravje mleko in kobilje mleko, saj so bile za te proizvode na voljo omejene informacije, Agencija pa je določila MRL, ki ne vzbujajo skrbi glede varstva potrošnikov. Navedene MRL bodo pregledane, pri pregledu pa se bodo upoštevale informacije, ki bodo na voljo v dveh letih od objave te uredbe. Z vidika obvladovanja tveganja je primerno določiti MRL v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 v višini specifične meje določljivosti ali uporabljati privzete MRL, kot je določeno v členu 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 396/2005, za pečkato sadje, kakije, banane in papriko, saj za te proizvode ni bilo na voljo nobenih informacij, na podlagi katerih bi Agencija lahko določila MRL, ki ne vzbujajo skrbi glede varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(3)

Agencija je ugotovila, da v zvezi z določenimi MRL nekatere informacije niso na voljo in da je potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja. Z vidika obvladovanja tveganja je primerno določiti MRL v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 na obstoječi ravni ali na ravni, ki jo določi Agencija, za citruse, jagode, robide, maline, bučke in melone ter mišičevje, maščevje, jetra in ledvice prašičev, goveda in enoprstih kopitarjev ter kravje mleko in kobilje mleko, saj so bile za te proizvode na voljo omejene informacije, Agencija pa je določila MRL, ki ne vzbujajo skrbi glede varstva potrošnikov. Navedene MRL bodo pregledane, pri pregledu pa se bodo upoštevale informacije, ki bodo na voljo v dveh letih od objave te uredbe. Z vidika obvladovanja tveganja je primerno določiti MRL v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 v višini specifične meje določljivosti ali uporabljati privzete MRL, kot je določeno v členu 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 396/2005, za pečkato sadje, kakije, banane in papriko, saj za te proizvode ni bilo na voljo nobenih informacij, na podlagi katerih bi Agencija lahko določila MRL, ki ne vzbujajo skrbi glede varstva potrošnikov.

| (4) | Agencija je navedla, da določene MRL za imazalil v grenivkah, pomarančah, jabolkih, hruškah, bananah, krompirju in jetrih govedi ter mejna vrednost ostankov iz Codexa (v nadaljnjem besedilu: CXL), na kateri temelji MRL EU za nešplje, lahko vzbujajo skrbi glede varstva potrošnikov. Ob upoštevanju dodatnih informacij, ki so na voljo za grenivke, pomaranče in krompir, je določila alternativne MRL za grenivke, pomaranče, krompir in jetra govedi, ki ne vzbujajo takšnih skrbi. Kar zadeva MRL za jabolka, hruške, nešplje in banane, je Agencija navedla, da odgovorni za obvladovanje tveganja lahko razmislijo o določitvi teh MRL v višini specifične meje določljivosti ali uporabi privzetih MRL, kot je določeno v členu 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je navedla, da določene MRL za imazalil v grenivkah, pomarančah, jabolkih, hruškah, bananah, krompirju in jetrih govedi ter mejna vrednost ostankov iz Codexa (v nadaljnjem besedilu: CXL), na kateri temelji MRL EU za nešplje, lahko vzbujajo skrbi glede varstva potrošnikov. Ob upoštevanju dodatnih informacij, ki so na voljo za grenivke, pomaranče in krompir, je določila alternativne MRL za grenivke, pomaranče, krompir in jetra govedi, ki ne vzbujajo takšnih skrbi. Kar zadeva MRL za jabolka, hruške, nešplje in banane, je Agencija navedla, da odgovorni za obvladovanje tveganja lahko razmislijo o določitvi teh MRL v višini specifične meje določljivosti ali uporabi privzetih MRL, kot je določeno v členu 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (5) | Agencija je predlagala spremenjene opredelitve ostankov. Primerno je, da se opredelitve ostankov ustrezno spremenijo. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je predlagala spremenjene opredelitve ostankov. Primerno je, da se opredelitve ostankov ustrezno spremenijo.

| (6) | Neodvisno od pregleda MRL, opravljenega v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 396/2005, je bila v skladu s členom 6 navedene uredbe vložena vloga za spremembo obstoječih MRL za imazalil v citrusih, jabolkih, hruškah, bananah in krompirju ter v proizvodih živalskega izvora. |
| --- | --- |

(6)

Neodvisno od pregleda MRL, opravljenega v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 396/2005, je bila v skladu s členom 6 navedene uredbe vložena vloga za spremembo obstoječih MRL za imazalil v citrusih, jabolkih, hruškah, bananah in krompirju ter v proizvodih živalskega izvora.

| (7) | V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je zadevna država članica to vlogo ocenila in Komisiji predložila poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 396/2005 je zadevna država članica to vlogo ocenila in Komisiji predložila poročilo o oceni.

| (8) | V skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 396/2005 je Agencija proučila vlogo in poročilo o oceni, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje (3) o predlaganih MRL. Navedeno mnenje je poslala vložnikom, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 396/2005 je Agencija proučila vlogo in poročilo o oceni, zlasti glede tveganj za potrošnike in po potrebi za živali, ter predložila obrazloženo mnenje (3) o predlaganih MRL. Navedeno mnenje je poslala vložnikom, Komisiji in državam članicam ter ga javno objavila.

| (9) | Agencija je v obrazloženem mnenju v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 396/2005 ugotovila, da MRL za predvidene uporabe ni mogoče spremeniti, dokler ni končana ocena tveganja v zvezi z genotoksičnostjo in splošno toksičnostjo za rastlinske metabolite R014821, FK-772 in FK-284. Poleg tega je ugotovila, da so bile nekatere informacije, ki so bile v pregledu MRL, opravljenem v skladu s členom 12(1) navedene uredbe, opredeljene kot nedostopne, predložene z vlogo v skladu s členom 6 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je v obrazloženem mnenju v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 396/2005 ugotovila, da MRL za predvidene uporabe ni mogoče spremeniti, dokler ni končana ocena tveganja v zvezi z genotoksičnostjo in splošno toksičnostjo za rastlinske metabolite R014821, FK-772 in FK-284. Poleg tega je ugotovila, da so bile nekatere informacije, ki so bile v pregledu MRL, opravljenem v skladu s členom 12(1) navedene uredbe, opredeljene kot nedostopne, predložene z vlogo v skladu s členom 6 navedene uredbe.

| (10) | Zaradi sprejetja obrazloženega mnenja na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 396/2005 po sprejetju obrazloženega mnenja na podlagi člena 12(1) navedene uredbe ter horizontalne narave pomislekov glede toksičnosti, opredeljenih za metabolite imazalila R014821, FK-772 in FK-284, je Komisija v skladu s členom 43 Uredbe (ES) št. 396/2005 zaprosila Agencijo, naj posodobi svoje obrazloženo mnenje glede obstoječih MRL za imazalil. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi sprejetja obrazloženega mnenja na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 396/2005 po sprejetju obrazloženega mnenja na podlagi člena 12(1) navedene uredbe ter horizontalne narave pomislekov glede toksičnosti, opredeljenih za metabolite imazalila R014821, FK-772 in FK-284, je Komisija v skladu s členom 43 Uredbe (ES) št. 396/2005 zaprosila Agencijo, naj posodobi svoje obrazloženo mnenje glede obstoječih MRL za imazalil.

| (11) | Agencija je predložila obrazloženo mnenje (4) s posodobljenim pregledom obstoječih MRL za imazalil na podlagi novih toksikoloških informacij. |
| --- | --- |

(11)

Agencija je predložila obrazloženo mnenje (4) s posodobljenim pregledom obstoječih MRL za imazalil na podlagi novih toksikoloških informacij.

| (12) | V navedenem obrazloženem mnenju je Agencija določila enake MRL kot v obrazloženem mnenju v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, razen za citruse, melone in proizvode živalskega izvora. Za te proizvode ni predlagala MRL, ker ni mogla dokončati ocene toksikoloških lastnosti metabolita R014821. |
| --- | --- |

(12)

V navedenem obrazloženem mnenju je Agencija določila enake MRL kot v obrazloženem mnenju v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, razen za citruse, melone in proizvode živalskega izvora. Za te proizvode ni predlagala MRL, ker ni mogla dokončati ocene toksikoloških lastnosti metabolita R014821.

| (13) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 705/2011 (5) se je obnovila odobritev imazalila v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Agencija je sicer v oceni tveganja pred sprejetjem navedene uredbe ugotovila negotovosti v zvezi s toksikološkimi lastnostmi metabolita R014821 (7), vendar pogoji odobritve na ravni obvladovanja tveganja v zvezi s tem niso bili omejeni. Dodatne informacije o toksikoloških značilnostih metabolita R014821, predložene skupaj z vlogo v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 396/2005, niso popolnoma odpravile teh negotovosti, vendar niti niso povzročile večje zaskrbljenosti. Z vidika obvladovanja tveganja je zaradi skladnosti primerno določiti MRL za proizvode, za katere je Agencija v obrazloženem mnenju v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005 določila MRL, ki ne vzbujajo skrbi glede varstva potrošnikov, v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 na obstoječi ravni ali na ravni, ki jo določi Agencija. |
| --- | --- |

(13)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 705/2011 (5) se je obnovila odobritev imazalila v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Agencija je sicer v oceni tveganja pred sprejetjem navedene uredbe ugotovila negotovosti v zvezi s toksikološkimi lastnostmi metabolita R014821 (7), vendar pogoji odobritve na ravni obvladovanja tveganja v zvezi s tem niso bili omejeni. Dodatne informacije o toksikoloških značilnostih metabolita R014821, predložene skupaj z vlogo v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 396/2005, niso popolnoma odpravile teh negotovosti, vendar niti niso povzročile večje zaskrbljenosti. Z vidika obvladovanja tveganja je zaradi skladnosti primerno določiti MRL za proizvode, za katere je Agencija v obrazloženem mnenju v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005 določila MRL, ki ne vzbujajo skrbi glede varstva potrošnikov, v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 396/2005 na obstoječi ravni ali na ravni, ki jo določi Agencija.

| (14) | Obstoječe CXL so bile upoštevane v obrazloženih mnenjih Agencije. Za določitev MRL so bile upoštevane CXL, ki so varne za potrošnike v Uniji. |
| --- | --- |

(14)

Obstoječe CXL so bile upoštevane v obrazloženih mnenjih Agencije. Za določitev MRL so bile upoštevane CXL, ki so varne za potrošnike v Uniji.

| (15) | Kar zadeva proizvode, na katerih uporaba zadevnega fitofarmacevtskega sredstva ni dovoljena in za katere ne obstajajo nobene uvozne tolerance ali CXL, bi bilo treba MRL določiti v višini specifične meje določljivosti ali uporabljati privzete MRL, kot je določeno v členu 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva proizvode, na katerih uporaba zadevnega fitofarmacevtskega sredstva ni dovoljena in za katere ne obstajajo nobene uvozne tolerance ali CXL, bi bilo treba MRL določiti v višini specifične meje določljivosti ali uporabljati privzete MRL, kot je določeno v členu 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (16) | Komisija se je glede potrebe po prilagoditvi nekaterih mej določljivosti posvetovala z referenčnimi laboratoriji Evropske unije za ostanke pesticidov. Navedeni laboratoriji so ugotovili, da je zaradi tehničnega razvoja za nekatere proizvode treba določiti specifične meje določljivosti. |
| --- | --- |

(16)

Komisija se je glede potrebe po prilagoditvi nekaterih mej določljivosti posvetovala z referenčnimi laboratoriji Evropske unije za ostanke pesticidov. Navedeni laboratoriji so ugotovili, da je zaradi tehničnega razvoja za nekatere proizvode treba določiti specifične meje določljivosti.

| (17) | Iz obrazloženih mnenj Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da ustrezne spremembe MRL izpolnjujejo zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(17)

Iz obrazloženih mnenj Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, je razvidno, da ustrezne spremembe MRL izpolnjujejo zahteve iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (18) | Upoštevane so bile pripombe, ki so jih glede novih MRL v okviru posvetovanj v Svetovni trgovinski organizaciji izrazili trgovinski partnerji Unije. |
| --- | --- |

(18)

Upoštevane so bile pripombe, ki so jih glede novih MRL v okviru posvetovanj v Svetovni trgovinski organizaciji izrazili trgovinski partnerji Unije.

| (19) | Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(19)

Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (20) | Da bi se omogočili normalno trgovanje s proizvodi ter njihova predelava in uživanje, bi bilo treba v tej uredbi določiti prehodno ureditev za proizvode, ki so bili proizvedeni pred spremembo MRL in za katere je iz informacij razvidno, da je ohranjena visoka raven varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se omogočili normalno trgovanje s proizvodi ter njihova predelava in uživanje, bi bilo treba v tej uredbi določiti prehodno ureditev za proizvode, ki so bili proizvedeni pred spremembo MRL in za katere je iz informacij razvidno, da je ohranjena visoka raven varstva potrošnikov.

| (21) | Državam članicam, tretjim državam in nosilcem živilske dejavnosti bi bilo treba pred začetkom uporabe spremenjenih MRL omogočiti primerno obdobje, da se bodo lahko pripravili na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale ob spremembi MRL. |
| --- | --- |

(21)

Državam članicam, tretjim državam in nosilcem živilske dejavnosti bi bilo treba pred začetkom uporabe spremenjenih MRL omogočiti primerno obdobje, da se bodo lahko pripravili na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale ob spremembi MRL.

| (22) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi II in III k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Različica Uredbe (ES) št. 396/2005 pred spremembami s to uredbo se še naprej uporablja za proizvode, ki so bili proizvedeni v Uniji ali uvoženi v Unijo pred 16. aprilom 2020, razen za grenivke, pomaranče, jabolka, hruške, nešplje, banane, krompir in jetra goveda.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja pa se od 16. aprila 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. septembra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Evropska agencija za varnost hrane: Review of the existing maximum residue levels for imazalil according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (Pregled obstoječih mejnih vrednosti ostankov za imazalil v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005). EFSA Journal 2017;15(9):4977.

2

Review of the existing maximum residue levels for imazalil according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005

EFSA Journal

(3)  Evropska agencija za varnost hrane: Modification of the existing maximum residue levels for imazalil in various commodities (Sprememba obstoječih mejnih vrednosti ostankov za imazalil v različnih proizvodih). EFSA Journal 2018;16(6):5329.

3

Modification of the existing maximum residue levels for imazalil in various commodities

EFSA Journal

(4)  Evropska agencija za varnost hrane: Reasoned Opinion on the updated review of the existing maximum residue levels for imazalil according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 following new toxicological information (Obrazloženo mnenje o posodobljenem pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za imazalil v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005 na podlagi novih toksikoliških informacij). EFSA Journal 2018;16(10):5453.

4

Reasoned Opinion on the updated review of the existing maximum residue levels for imazalil according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 following new toxicological information

EFSA Journal

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 705/2011 z dne 20. julija 2011 o odobritvi aktivne snovi imazalil v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (UL L 190, 21.7.2011, str. 43).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

6

(7)  Evropska agencija za varnost hrane: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazalil (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo imazalil). EFSA Journal 2010;8(3):1526.

7

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazalil

EFSA Journal

---

PRILOGA

Prilogi II in III k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremenita:

| (1) | v Prilogi II se stolpec za imazalil nadomesti z naslednjim:
  „Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)








  Številčna oznaka | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL (1) | Imazalil (vsa razmerja sestavnih izomerov) (R) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI | |
| 0110000 | Citrusi | |
| 0110010 | Grenivke | 4 (+) |
| 0110020 | Pomaranče | 4 (+) |
| 0110030 | Limone | 5 (+) |
| 0110040 | Limete | 5 (+) |
| 0110050 | Mandarine | 5 (+) |
| 0110990 | Drugo (2) | 0,01 (*1) |
| 0120000 | Lupinarji | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Mandeljni | |
| 0120020 | Brazilski oreški | |
| 0120030 | Indijski orehi | |
| 0120040 | Kostanj | |
| 0120050 | Kokosovi orehi | |
| 0120060 | Lešniki | |
| 0120070 | Oreški makadamije | |
| 0120080 | Pekani | |
| 0120090 | Pinjole | |
| 0120100 | Pistacije | |
| 0120110 | Orehi | |
| 0120990 | Drugo (2) | |
| 0130000 | Pečkato sadje | 0,01 (*1) |
| 0130010 | Jabolka | |
| 0130020 | Hruške | |
| 0130030 | Kutine | |
| 0130040 | Nešplje | |
| 0130050 | Japonske nešplje | |
| 0130990 | Drugo (2) | |
| 0140000 | Koščičasto sadje | 0,01 (*1) |
| 0140010 | Marelice | |
| 0140020 | Češnje | |
| 0140030 | Breskve | |
| 0140040 | Slive | |
| 0140990 | Drugo (2) | |
| 0150000 | Jagodičje in drobno sadje | |
| 0151000 | (a) | Grozdje |

(1)

v Prilogi II se stolpec za imazalil nadomesti z naslednjim:

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

Številčna oznaka

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL (1)

Imazalil (vsa razmerja sestavnih izomerov) (R)

(1)

(2)

(3)

0100000

SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI

0110000

Citrusi

0110010

Grenivke

4 (+)

0110020

Pomaranče

4 (+)

0110030

Limone

5 (+)

0110040

Limete

5 (+)

0110050

Mandarine

5 (+)

0110990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0120000

Lupinarji

0,01 (*1)

0120010

Mandeljni

0120020

Brazilski oreški

0120030

Indijski orehi

0120040

Kostanj

0120050

Kokosovi orehi

0120060

Lešniki

0120070

Oreški makadamije

0120080

Pekani

0120090

Pinjole

0120100

Pistacije

0120110

Orehi

0120990

Drugo (2)

0130000

Pečkato sadje

0,01 (*1)

0130010

Jabolka

0130020

Hruške

0130030

Kutine

0130040

Nešplje

0130050

Japonske nešplje

0130990

Drugo (2)

0140000

Koščičasto sadje

0,01 (*1)

0140010

Marelice

0140020

Češnje

0140030

Breskve

0140040

Slive

0140990

Drugo (2)

0150000

Jagodičje in drobno sadje

0151000

(a)

0,01 (*1)

0151010

Namizno grozdje

0151020

Vinsko grozdje

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

2

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

0153010

Robide

2

0153020

Ostrožnice

0,01 (*1)

0153030

Maline (rdeče in rumene)

2

0153990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*1)

0154010

Borovnice

0154020

Ameriške brusnice

0154030

Ribez (črni, rdeči in beli)

0154040

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

0154050

Šipek

0154060

Murve (črne in bele)

0154070

Plodovi gloga azarol/sredozemske nešplje

0154080

Bezgove jagode

0154990

Drugo (2)

0160000

Mešano sadje

0,01 (*1)

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

0161010

Dateljni

0161020

Fige

0161030

Namizne oljke

0161040

Kumkvati

0161050

Karambole

0161060

Kakiji

0161070

Jamun

0161990

Drugo (2)

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

0162010

Kiviji/aktinidije (zeleni, rdeči, rumeni)

0162020

Liči

0162030

Pasijonke/marakuje

0162040

Plodovi opuncije/kaktusovi sadeži

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon/virginijski kaki

0162990

Drugo (2)

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

0163010

Avokado

0163020

Banane

0163030

Mango

0163040

Papaje

0163050

Granatna jabolka

0163060

Čirimoje

0163070

Gvave

0163080

Ananasi

0163090

Sadeži kruhovca

0163100

Durian

0163110

Plodovi trnaste anone

0163990

Drugo (2)

0200000

SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA

0210000

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

0,01 (*1)

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

0212010

Gomolji kasave/manioka

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Drugo (2)

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

0213010

Rdeča pesa

0213020

Korenje

0213030

Gomoljna zelena

0213040

Hren

0213050

Topinambur/laška repa

0213060

Pastinak

0213070

Koren peteršilja

0213080

Redkev

0213090

Beli koren/porovolistna kozja brada

0213100

Podzemna koleraba

0213110

Repa

0213990

Drugo (2)

0220000

Zelenjava – čebulnice

0,01 (*1)

0220010

Česen

0220020

Čebula

0220030

Šalotka

0220040

Spomladanska čebula in zimski luk

0220990

Drugo (2)

0230000

Zelenjava – plodovke

0231000

| (a) | Razhudnikovke in slezenovke |
| --- | --- |

(a)

0231010

Paradižnik

0,3

0231020

Paprika

0,01 (*1)

0231030

Jajčevci

0,01 (*1)

0231040

Okra/jedilni oslez

0,01 (*1)

0231990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

0232010

Kumare

0,5

0232020

Kumarice za vlaganje

0,5

0232030

Bučke

0,1 (+)

0232990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

0233010

Melone

2 (+)

0233020

Orjaške buče

0,01 (*1)

0233030

Lubenice

0,01 (*1)

0233990

Drugo (2)

0,01 (*1)

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*1)

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

0,01 (*1)

0240000

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

0,01 (*1)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

0241010

Brokoli

0241020

Cvetača

0241990

Drugo (2)

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

0242010

Brstični ohrovt

0242020

Glavnato zelje

0242990

Drugo (2)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

0243010

Kitajski kapus

0243020

Listnati ohrovt

0243990

Drugo (2)

0244000

| (d) | Kolerabice |
| --- | --- |

(d)

0250000

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

0251000

| (a) | Solata in solatnice |
| --- | --- |

(a)

0,01 (*1)

0251010

Motovilec

0251020

Solata

0251030

Endivija/eskarijolka

0251040

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

0251050

Rana barbica

0251060

Rukvica/rukola

0251070

Ogrščica

0251080

Rastline z mladimi listi (vključno z vrstami kapusnic)

0251990

Drugo (2)

0252000

| (b) | Špinača in podobni listi |
| --- | --- |

(b)

0,01 (*1)

0252010

Špinača

0252020

Tolščakovke

0252030

Listi blitve

0252990

Drugo (2)

0253000

| (c) | Trtni listi in listi podobnih vrst |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*1)

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*1)

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

0,01 (*1)

0256000

| (f) | Zelišča in užitni cvetovi |
| --- | --- |

(f)

0,02 (*1)

0256010

Prava krebuljica

0256020

Drobnjak

0256030

Listi zelene

0256040

Peteršilj

0256050

Žajbelj

0256060

Rožmarin

0256070

Materina dušica

0256080

Bazilika in užitni cvetovi

0256090

Lovorovi listi

0256100

Pehtran

0256990

Drugo (2)

0260000

Stročnice

0,01 (*1)

0260010

Fižol (s stroki)

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov)

0260030

Grah (s stroki)

0260040

Grah (brez strokov)

0260050

Leča

0260990

Drugo (2)

0270000

Stebelna zelenjava

0,01 (*1)

0270010

Šparglji/beluši

0270020

Kardij

0270030

Belušna zelena

0270040

Sladki komarček

0270050

Artičoke

0270060

Por

0270070

Rabarbara

0270080

Bambusovi vršički

0270090

Palmovi srčki

0270990

Drugo (2)

0280000

Gobe, mahovi in lišaji

0,01 (*1)

0280010

Gojene gobe

0280020

Gozdne gobe

0280990

Mahovi in lišaji

0290000

Alge in prokaritski organizmi

0,01 (*1)

0300000

STROČNICE

0,01 (*1)

0300010

Fižol

0300020

Leča

0300030

Grah

0300040

Bel volčji bob

0300990

Drugo (2)

0400000

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

0,01 (*1)

0401000

Semena oljnic

0401010

Lanena semena

0401020

Zemeljski oreški/arašidi

0401030

Mak

0401040

Sezamova semena

0401050

Sončnična semena

0401060

Semena oljne ogrščice

0401070

Soja

0401080

Gorčična semena

0401090

Bombaževo seme

0401100

Bučna semena

0401110

Semena navadnega rumenika

0401120

Semena borage

0401130

Seme navadnega rička

0401140

Konopljina semena

0401150

Semena kloščevca

0401990

Drugo (2)

0402000

Plodovi oljnic

0402010

Oljke za proizvodnjo olja

0402020

Koščice oljne palme

0402030

Plodovi oljne palme

0402040

Kapokovec

0402990

Drugo (2)

0500000

ŽITA

0,01 (*1)

0500010

Ječmen

0500020

Ajda in druga neprava žita

0500030

Koruza

0500040

Proso

0500050

Oves

0500060

Riž

0500070

Rž

0500080

Sirek

0500090

Pšenica

0500990

Drugo (2)

0600000

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

0,05 (*1)

0610000

Čaji

0620000

Kavna zrna

0630000

Zeliščni čaji

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

0631010

Kamilica

0631020

Hibiskus/oslez

0631030

Vrtnice

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Drugo (2)

0632000

| (b) | Listi in zelišča |
| --- | --- |

(b)

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Drugo (2)

0633000

| (c) | Korenine |
| --- | --- |

(c)

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

0633020

Ginseng

0633990

Drugo (2)

0639000

| (d) | Kateri koli drugi deli rastline |
| --- | --- |

(d)

0640000

Kakavova zrna

0650000

Rožiči

0700000

HMELJ

0,05 (*1)

0800000

ZAČIMBE

0810000

Semena

0,05 (*1)

0810010

Janež

0810020

Črnika/črna kumina

0810030

Zelena

0810040

Koriander

0810050

Kumin/orientalska kumina/rimska kumina

0810060

Koper

0810070

Koromač/komarček

0810080

Božja rutica/sabljasti triplat

0810090

Muškatni orešček

0810990

Drugo (2)

0820000

Plodovi

0,05 (*1)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski poper

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni, zeleni in beli)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo (2)

0830000

Skorja

0,05 (*1)

0830010

Cimet

0830990

Drugo (2)

0840000

Korenine ali korenike

0840010

Sladki koren (likviricija)

0,05 (*1)

0840020

Ingver (10)

0,05 (*1)

0840030

Kurkuma

0,05 (*1)

0840040

Hren (11)

0840990

Drugo (2)

0,05 (*1)

0850000

Brsti

0,05 (*1)

0850010

Nageljnove žbice/klinčki

0850020

Kapre

0850990

Drugo (2)

0860000

Cvetni pestiči

0,05 (*1)

0860010

Žafran

0860990

Drugo (2)

0870000

Semenski ovoj

0,05 (*1)

0870010

Muškatni cvet

0870990

Drugo (2)

0900000

SLADKORNE RASTLINE

0,01 (*1)

0900010

Koren sladkorne pese

0900020

Sladkorni trs

0900030

Koren cikorije

0900990

Drugo (2)

1000000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI

1010000

Proizvodi iz naslednjih živali

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

0,02 (*1)

1011010

Mišičevje

(+)

1011020

Maščevje

(+)

1011030

Jetra

(+)

1011040

Ledvice

(+)

1011050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1011990

Drugo (2)

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

1012010

Mišičevje

0,02 (*1) (+)

1012020

Maščevje

0,02 (*1) (+)

1012030

Jetra

0,03 (+)

1012040

Ledvice

0,02 (*1) (+)

1012050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,02 (*1)

1012990

Drugo (2)

0,02 (*1)

1013000

| (c) | Ovce |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*1)

1013010

Mišičevje

1013020

Maščevje

1013030

Jetra

1013040

Ledvice

1013050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1013990

Drugo (2)

1014000

| (d) | Koze |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*1)

1014010

Mišičevje

1014020

Maščevje

1014030

Jetra

1014040

Ledvice

1014050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1014990

Drugo (2)

1015000

| (e) | Enoprsti kopitarji |
| --- | --- |

(e)

1015010

Mišičevje

0,02 (*1) (+)

1015020

Maščevje

0,02 (*1) (+)

1015030

Jetra

0,03 (+)

1015040

Ledvice

0,02 (*1) (+)

1015050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

0,02 (*1)

1015990

Drugo (2)

0,02 (*1)

1016000

| (f) | Perutnina |
| --- | --- |

(f)

0,01 (*1)

1016010

Mišičevje

1016020

Maščevje

1016030

Jetra

1016040

Ledvice

1016050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1016990

Drugo (2)

1017000

| (g) | Druge gojene kopenske živali |
| --- | --- |

(g)

0,01 (*1)

1017010

Mišičevje

1017020

Maščevje

1017030

Jetra

1017040

Ledvice

1017050

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

1017990

Drugo (2)

1020000

Mleko

1020010

Govedo

0,02 (*1) (+)

1020020

Ovce

0,01 (*1)

1020030

Koze

0,01 (*1)

1020040

Konji

0,02 (*1) (+)

1020990

Drugo (2)

0,01 (*1)

1030000

Ptičja jajca

0,01 (*1)

1030010

Kokoši

1030020

Race

1030030

Gosi

1030040

Prepelice

1030990

Drugo (2)

1040000

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

0,05 (*1)

1050000

Dvoživke in plazilci

0,01 (*1)

1060000

Kopenski nevretenčarji

0,01 (*1)

1070000

Divji kopenski vretenčarji

0,01 (*1)

1100000

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)

1200000

PROIZVODI ALI DELI PROIZVODOV SAMO ZA ŽIVALSKO KRMO (8)

1300000

PREDELANI ŽIVILSKI PROIZVODI (9)

| (**) | Kombinacija pesticid – številčna oznaka, za katero velja MRL, kot je določena v delu B Priloge III. |
| --- | --- |

(**)

Kombinacija pesticid – številčna oznaka, za katero velja MRL, kot je določena v delu B Priloge III.

Imazalil (vsa razmerja sestavnih izomerov) (R)

| (R) | = | opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: imazalil – oznaka 1000000 razen 1040000 : vsota imazalila in metabolita FK-772 (vsa razmerja sestavnih izomerov), izražena kot imazalil |
| --- | --- | --- |

(R)

=

opredelitev ostanka se razlikuje za naslednje kombinacije pesticid – številčna oznaka: imazalil – oznaka 1000000 razen 1040000 : vsota imazalila in metabolita FK-772 (vsa razmerja sestavnih izomerov), izražena kot imazalil

| (+) | Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o toksičnosti metabolitov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 26. septembra 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.







  0110010 | Grenivke |
| --- | --- | --- |
| 0110020 | Pomaranče |
| 0110030 | Limone |
| 0110040 | Limete |
| 0110050 | Mandarine |

(+)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o toksičnosti metabolitov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 26. septembra 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0110010

Grenivke

0110020

Pomaranče

0110030

Limone

0110040

Limete

0110050

Mandarine

| (+) | Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 26. septembra 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.







  0232030 | Bučke |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o poskusih za ugotavljanje ostankov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 26. septembra 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0232030

Bučke

| (+) | Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o toksičnosti metabolitov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 26. septembra 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.







  0233010 | Melone |
| --- | --- | --- |

(+)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o toksičnosti metabolitov navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 26. septembra 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

0233010

Melone

| (+) | Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o toksičnosti metabolitov in obstojnosti pri shranjevanju navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 26. septembra 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.







  1011010 | Mišičevje |
| --- | --- | --- |
| 1011020 | Maščevje |
| 1011030 | Jetra |
| 1011040 | Ledvice |
| 1012010 | Mišičevje |
| 1012020 | Maščevje |
| 1012030 | Jetra |
| 1012040 | Ledvice |
| 1015010 | Mišičevje |
| 1015020 | Maščevje |
| 1015030 | Jetra |
| 1015040 | Ledvice |
| 1020010 | Govedo |
| 1020040 | Konji“ |

(+)

Evropska agencija za varnost hrane je za nekatere informacije o toksičnosti metabolitov in obstojnosti pri shranjevanju navedla, da niso na voljo. Pri pregledu MRL bo Komisija upoštevala informacije iz prvega stavka, če bodo predložene do 26. septembra 2021, če pa navedene informacije do navedenega datuma ne bodo predložene, bo upoštevala, kot da jih ni.

1011010

Mišičevje

1011020

Maščevje

1011030

Jetra

1011040

Ledvice

1012010

Mišičevje

1012020

Maščevje

1012030

Jetra

1012040

Ledvice

1015010

Mišičevje

1015020

Maščevje

1015030

Jetra

1015040

Ledvice

1020010

Govedo

1020040

Konji“

| (2) | v delu B Priloge III se črta stolpec za imazalil. |
| --- | --- |

(2)

v delu B Priloge III se črta stolpec za imazalil.

---

(*1)  Meja analitskega določanja

(1)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba sklicevati na Prilogo I.

---

| 26.9.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1583

z dne 25. septembra 2019

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/1998 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva v zvezi z ukrepi na področju kibernetske varnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 (1) ter zlasti člena 1 in člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eden glavnih ciljev Uredbe (ES) št. 300/2008 je zagotoviti podlago za skupno razlago Priloge 17 (Varnost) h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu (2) z dne 7. decembra 1944, 10. izdaja, 2017, katere podpisnice so vse države članice EU. |
| --- | --- |

(1)

Eden glavnih ciljev Uredbe (ES) št. 300/2008 je zagotoviti podlago za skupno razlago Priloge 17 (Varnost) h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu (2) z dne 7. decembra 1944, 10. izdaja, 2017, katere podpisnice so vse države članice EU.

| (2) | Sredstva za doseganje ciljev so (a) določitev skupnih pravil in skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva ter (b) mehanizmi za spremljanje skladnosti. |
| --- | --- |

(2)

Sredstva za doseganje ciljev so (a) določitev skupnih pravil in skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva ter (b) mehanizmi za spremljanje skladnosti.

| (3) | Namen spremembe izvedbene zakonodaje je podpreti države članice pri zagotavljanju popolne skladnosti z najnovejšo spremembo (Sprememba 16) Priloge 17 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, s katero so bili uvedeni novi standardi na podlagi poglavja 3.1.4 v zvezi z nacionalno organizacijo in pristojnim organom ter na podlagi poglavja 4.9.1 v zvezi s preventivnimi ukrepi na področju kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

(3)

Namen spremembe izvedbene zakonodaje je podpreti države članice pri zagotavljanju popolne skladnosti z najnovejšo spremembo (Sprememba 16) Priloge 17 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, s katero so bili uvedeni novi standardi na podlagi poglavja 3.1.4 v zvezi z nacionalno organizacijo in pristojnim organom ter na podlagi poglavja 4.9.1 v zvezi s preventivnimi ukrepi na področju kibernetske varnosti.

| (4) | S prenosom navedenih standardov v izvedbeno zakonodajo EU za varovanje letalstva bo zagotovljeno, da pristojni organi uvedejo in izvajajo postopke za ustrezno, praktično in pravočasno izmenjavo ustreznih informacij v pomoč drugim nacionalnim organom in agencijam, upravljavcem letališč, letalskim prevoznikom in drugim zadevnim subjektom pri izvajanju učinkovitih ocen tveganja za varnost v zvezi z njihovimi dejavnostmi ter na ta način podpirajo navedene subjekte, med drugim pri izvajanju učinkovitih ocen tveganja za kibernetsko varnost in izvajanju ukrepov za obravnavanje kibernetskih groženj. |
| --- | --- |

(4)

S prenosom navedenih standardov v izvedbeno zakonodajo EU za varovanje letalstva bo zagotovljeno, da pristojni organi uvedejo in izvajajo postopke za ustrezno, praktično in pravočasno izmenjavo ustreznih informacij v pomoč drugim nacionalnim organom in agencijam, upravljavcem letališč, letalskim prevoznikom in drugim zadevnim subjektom pri izvajanju učinkovitih ocen tveganja za varnost v zvezi z njihovimi dejavnostmi ter na ta način podpirajo navedene subjekte, med drugim pri izvajanju učinkovitih ocen tveganja za kibernetsko varnost in izvajanju ukrepov za obravnavanje kibernetskih groženj.

| (5) | Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (direktiva o varnosti omrežij in informacij) določa ukrepe za doseganje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji, da se izboljša delovanje notranjega trga. Ukrepi, ki izhajajo iz direktive o varnosti omrežij in informacij ter te uredbe, bi morali biti usklajeni na nacionalni ravni, da bi se izognili vrzelim in podvajanju obveznosti. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (direktiva o varnosti omrežij in informacij) določa ukrepe za doseganje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji, da se izboljša delovanje notranjega trga. Ukrepi, ki izhajajo iz direktive o varnosti omrežij in informacij ter te uredbe, bi morali biti usklajeni na nacionalni ravni, da bi se izognili vrzelim in podvajanju obveznosti.

| (6) | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1998 (4) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1998 (4) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varovanje civilnega letalstva, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Uredbe (ES) št. 300/2008 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varovanje civilnega letalstva, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Uredbe (ES) št. 300/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/1998 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 31. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. septembra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 97, 9.4.2008, str. 72.

1

(2)  https://icao.int/publications/pages/doc7300.aspx.

2

(3)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998 z dne 5. novembra 2015 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva (UL L 299, 14.11.2015, str. 1).

4

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/1998 se spremeni:

| (1) | doda se naslednja točka 1.0.6:






  „1.0.6 | Pristojni organ uvede in izvaja postopke za ustrezno, praktično in pravočasno izmenjavo ustreznih informacij v pomoč drugim nacionalnim organom in agencijam, upravljavcem letališč, letalskim prevoznikom in drugim zadevnim subjektom pri izvajanju učinkovitih ocen tveganja za varnost v zvezi z njihovimi dejavnostmi.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

doda se naslednja točka 1.0.6:

„1.0.6

| (2) | doda se naslednja točka 1.7:
  „1.7   OPREDELITEV IN ZAŠČITA KRITIČNIH SISTEMOV INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE V CIVILNEM LETALSTVU TER PODATKOV PRED KIBERNETSKIMI GROŽNJAMI








  1.7.1 | Pristojni organ zagotovi, da upravljavci letališč, letalski prevozniki in subjekti, kot so opredeljeni v nacionalnem programu varovanja v civilnem letalstvu, opredelijo in zaščitijo svoje kritične sisteme informacijske in komunikacijske tehnologije ter podatke pred kibernetskimi napadi, ki bi lahko vplivali na varovanje civilnega letalstva. |
| --- | --- | --- |

(2)

doda se naslednja točka 1.7:

„1.7   OPREDELITEV IN ZAŠČITA KRITIČNIH SISTEMOV INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE V CIVILNEM LETALSTVU TER PODATKOV PRED KIBERNETSKIMI GROŽNJAMI

1.7.1

| 1.7.2 | Upravljavci letališč, letalski prevozniki in drugi subjekti v svojem programu varovanja ali katerem koli ustreznem dokumentu, na katerega se program varovanja sklicuje, opredelijo kritične sisteme informacijske in komunikacijske tehnologije ter podatke, opisane v 1.7.1.
  V programu varovanja ali katerem koli ustreznem dokumentu, na katerega se program varovanja sklicuje, so podrobno opisani ukrepi, ki naj bi zagotovili zaščito pred kibernetskimi napadi, opisanimi 1.7.1, njihovo odkrivanje, odzivanje nanje in odpravljanje njihovih posledic. |
| --- | --- |

1.7.2

V programu varovanja ali katerem koli ustreznem dokumentu, na katerega se program varovanja sklicuje, so podrobno opisani ukrepi, ki naj bi zagotovili zaščito pred kibernetskimi napadi, opisanimi 1.7.1, njihovo odkrivanje, odzivanje nanje in odpravljanje njihovih posledic.

| 1.7.3 | Podrobni ukrepi za zaščito takih sistemov in podatkov pred nezakonitim vmešavanjem se opredelijo, oblikujejo in izvajajo v skladu z oceno tveganja, ki jo, kot je ustrezno, opravi upravljavec letališča, letalski prevoznik ali drug subjekt. |
| --- | --- |

1.7.3

| 1.7.4 | Če je za ukrepe v zvezi s kibernetskimi grožnjami v posamezni državi članici pristojen poseben organ ali agencija, se ta organ ali agencija lahko imenuje za pristojno za usklajevanje in/ali spremljanje določb te uredbe v zvezi s kibernetsko varnostjo. |
| --- | --- |

1.7.4

| 1.7.5 | Kadar za upravljavce letališč, letalske prevoznike in subjekte, opredeljene v nacionalnem programu varovanja v civilnem letalstvu, veljajo ločene zahteve glede kibernetske varnosti, ki izhajajo iz druge zakonodaje EU ali nacionalne zakonodaje, lahko pristojni organ skladnost z zahtevami te uredbe nadomesti s skladnostjo z elementi iz druge zakonodaje EU ali nacionalne zakonodaje. Pristojni organ se uskladi z vsemi drugimi ustreznimi pristojnimi organi, da se zagotovijo usklajene ali združljive nadzorne ureditve.“; |
| --- | --- |

1.7.5

| (3) | točka 11.1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „11.1.2 | Naslednje osebje uspešno opravi temeljito ali standardno preverjanje preteklosti:






  (a) | osebe, ki se zaposlujejo za izvajanje ali odgovornost za izvajanje varnostnih pregledov, nadzora dostopa ali drugih oblik varnostnega nadzora drugod in ne na varnostnem območju omejenega gibanja; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

točka 11.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„11.1.2

(a)

osebe, ki se zaposlujejo za izvajanje ali odgovornost za izvajanje varnostnih pregledov, nadzora dostopa ali drugih oblik varnostnega nadzora drugod in ne na varnostnem območju omejenega gibanja;

| (b) | osebe, ki imajo dostop brez spremstva do zračnega tovora in pošte, pošte in materiala letalskega prevoznika ter zalog za oskrbo med letom in zalog za oskrbo na letališču, za katere je bil izveden zahtevani varnostni nadzor; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki imajo dostop brez spremstva do zračnega tovora in pošte, pošte in materiala letalskega prevoznika ter zalog za oskrbo med letom in zalog za oskrbo na letališču, za katere je bil izveden zahtevani varnostni nadzor;

| (c) | osebe, ki imajo v skladu z nacionalnim programom varovanja v letalstvu pravice skrbnika ali nenadzorovan in neomejen dostop do kritičnih sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije ter podatkov, ki se uporabljajo za namene civilnega letalstva, kot je opisano v točki 1.7.1, ali so bile v oceni tveganja v skladu s točko 1.7.3 opredeljene kako drugače. |
| --- | --- |

(c)

osebe, ki imajo v skladu z nacionalnim programom varovanja v letalstvu pravice skrbnika ali nenadzorovan in neomejen dostop do kritičnih sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije ter podatkov, ki se uporabljajo za namene civilnega letalstva, kot je opisano v točki 1.7.1, ali so bile v oceni tveganja v skladu s točko 1.7.3 opredeljene kako drugače.

Če v tej uredbi ni določeno drugače, odločitev o tem, ali je treba opraviti temeljito ali standardno preverjanje preteklosti, sprejme pristojni organ v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi.“;

| (4) | doda se naslednja točka 11.2.8:
  „11.2.8   Usposabljanje oseb z vlogami in odgovornostjo v zvezi s kibernetskimi grožnjami








  11.2.8.1 | Osebe, ki izvajajo ukrepe iz točke 1.7.2, imajo znanja in spretnosti, potrebne za učinkovito opravljanje nalog, ki so jim dodeljene. Na podlagi potrebe po seznanitvi jih je treba seznaniti z ustreznimi kibernetskimi tveganji. |
| --- | --- | --- |

(4)

doda se naslednja točka 11.2.8:

„11.2.8   Usposabljanje oseb z vlogami in odgovornostjo v zvezi s kibernetskimi grožnjami

11.2.8.1

| 11.2.8.2 | Osebe, ki imajo dostop do podatkov ali sistemov, so deležne ustreznega in posebnega usposabljanja, povezanega z delovnim mestom, ki je sorazmerno z njihovo vlogo in odgovornostmi, vključno s seznanitvijo z ustreznimi tveganji, če to zahteva njihova funkcija. Pristojni organ ali organ ali agencija iz točke 1.7.4 podrobno opredeli ali odobri vsebino usposabljanja.“. |
| --- | --- |

11.2.8.2

---

| 26.9.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1584

z dne 25. septembra 2019

o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1343/2013 na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o uvedbi registracije takega uvoza

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti člena 13(3) in člena 14(5) Uredbe,

potem ko je obvestila države članice,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREISKAVA PO URADNI DOLŽNOSTI

PREISKAVA PO URADNI DOLŽNOSTI

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) se je odločila, da bo na lastno pobudo v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe raziskala morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter da bo uvedla registracijo takega uvoza. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) se je odločila, da bo na lastno pobudo v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe raziskala morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter da bo uvedla registracijo takega uvoza.

B.   IZDELEK

IZDELEK

| (2) | Izdelek, ki ga zadeva morebitno izogibanje, so peroksisulfati (persulfati), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(2)

Izdelek, ki ga zadeva morebitno izogibanje, so peroksisulfati (persulfati), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“).

| (3) | Izdelek v preiskavi zaradi morebitnega izogibanja je isti kot izdelek, opredeljen v prejšnji uvodni izjavi, ki se trenutno uvršča pod iste oznake kot zadevni izdelek, uvožen v skladu z dodatno oznako TARIC A820 (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi). |
| --- | --- |

(3)

Izdelek v preiskavi zaradi morebitnega izogibanja je isti kot izdelek, opredeljen v prejšnji uvodni izjavi, ki se trenutno uvršča pod iste oznake kot zadevni izdelek, uvožen v skladu z dodatno oznako TARIC A820 (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi).

C.   OBSTOJEČI UKREPI

OBSTOJEČI UKREPI

| (4) | Trenutno veljavni ukrepi, ki se jim izdelek morda izogiba, so protidampinški ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1343/2013 (2). Pregled zaradi izteka teh ukrepov se je začel 17. decembra 2018 in še ni končan (3). |
| --- | --- |

(4)

Trenutno veljavni ukrepi, ki se jim izdelek morda izogiba, so protidampinški ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1343/2013 (2). Pregled zaradi izteka teh ukrepov se je začel 17. decembra 2018 in še ni končan (3).

2

3

D.   RAZLOGI

RAZLOGI

| (5) | Sedanja preiskava morebitnega izogibanja veljavnim ukrepom temelji na zadostnih dokazih, da obstaja izogibanje veljavnim protidampinškim ukrepom z reorganizacijo vzorcev in prodajnih poti zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(5)

Sedanja preiskava morebitnega izogibanja veljavnim ukrepom temelji na zadostnih dokazih, da obstaja izogibanje veljavnim protidampinškim ukrepom z reorganizacijo vzorcev in prodajnih poti zadevnega izdelka.

| (6) | Veljavni ukrepi segajo od 24,5 % do 71,8 %. Za enega od proizvajalcev izvoznikov, ABC Chemicals Co. Ltd Shanghai (v nadaljnjem besedilu: ABC), velja dajatev v višini 0 %. Statistični podatki o uvozu kažejo na spremembo vzorca trgovanja po uvedbi dokončne protidampinške dajatve na zadevni izdelek. Ti statistični podatki kažejo tudi, da kitajski uvoz v Unijo zdaj večinoma poteka prek ABC. Vendar dokazi, ki jih ima Komisija, kažejo, da ABC ne proizvaja več zadevnega izdelka. Poleg tega se zdi, da je bilo julija 2017 umaknjeno proizvodno dovoljenje ABC, da ni bilo izdano nobeno novo dovoljenje in da je družba razvrščena kot distribucijsko podjetje in ne kot proizvajalec. |
| --- | --- |

(6)

Veljavni ukrepi segajo od 24,5 % do 71,8 %. Za enega od proizvajalcev izvoznikov, ABC Chemicals Co. Ltd Shanghai (v nadaljnjem besedilu: ABC), velja dajatev v višini 0 %. Statistični podatki o uvozu kažejo na spremembo vzorca trgovanja po uvedbi dokončne protidampinške dajatve na zadevni izdelek. Ti statistični podatki kažejo tudi, da kitajski uvoz v Unijo zdaj večinoma poteka prek ABC. Vendar dokazi, ki jih ima Komisija, kažejo, da ABC ne proizvaja več zadevnega izdelka. Poleg tega se zdi, da je bilo julija 2017 umaknjeno proizvodno dovoljenje ABC, da ni bilo izdano nobeno novo dovoljenje in da je družba razvrščena kot distribucijsko podjetje in ne kot proizvajalec.

| (7) | Zdi se, da ni nobenega utemeljenega vzroka ali gospodarske upravičenosti za to preusmeritev izvoza, razen obstoječe 0-odstotne dajatve za ABC. |
| --- | --- |

(7)

Zdi se, da ni nobenega utemeljenega vzroka ali gospodarske upravičenosti za to preusmeritev izvoza, razen obstoječe 0-odstotne dajatve za ABC.

| (8) | Poleg tega ima Komisija zadostne dokaze, da so popravljalni učinki veljavnih protidampinških ukrepov za zadevni izdelek oslabljeni tako v smislu količine kot cene. Zdi se, da so uvoz zadevnega izdelka nadomestile znatne količine uvoza izdelka v preiskavi. Komisija ima tudi zadostne dokaze, da so cene uvoza izdelka v preiskavi nižje od neškodljive cene, določene v preiskavi, ki je privedla do obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega ima Komisija zadostne dokaze, da so popravljalni učinki veljavnih protidampinških ukrepov za zadevni izdelek oslabljeni tako v smislu količine kot cene. Zdi se, da so uvoz zadevnega izdelka nadomestile znatne količine uvoza izdelka v preiskavi. Komisija ima tudi zadostne dokaze, da so cene uvoza izdelka v preiskavi nižje od neškodljive cene, določene v preiskavi, ki je privedla do obstoječih ukrepov.

| (9) | Komisija je prav tako pridobila zadostne dokaze, da so cene izdelka v preiskavi dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, ki je bila predhodno določena. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prav tako pridobila zadostne dokaze, da so cene izdelka v preiskavi dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, ki je bila predhodno določena.

| (10) | Če se med preiskavo poleg navedene prakse ugotovijo še druge prakse izogibanja iz člena 13 osnovne uredbe, lahko preiskava zajame tudi te prakse. |
| --- | --- |

(10)

Če se med preiskavo poleg navedene prakse ugotovijo še druge prakse izogibanja iz člena 13 osnovne uredbe, lahko preiskava zajame tudi te prakse.

E.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (11) | Glede na navedeno je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe ter uvedbo registracije uvoza izdelka v preiskavi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Glede na navedeno je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe ter uvedbo registracije uvoza izdelka v preiskavi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

| (12) | Organi Ljudske republike Kitajske bodo o začetku preiskave uradno obveščeni. |
| --- | --- |

(12)

Organi Ljudske republike Kitajske bodo o začetku preiskave uradno obveščeni.

(a)   Roki

Roki

| (13) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti roke, znotraj katerih:






  — | se lahko strani javijo Komisiji, pisno predstavijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije, ki naj se upoštevajo med preiskavo, |
| --- | --- | --- |

(13)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti roke, znotraj katerih:

—

se lahko strani javijo Komisiji, pisno predstavijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije, ki naj se upoštevajo med preiskavo,

| — | lahko strani pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo. |
| --- | --- |

—

lahko strani pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo.

| (14) | Opozoriti je treba, da je uveljavljanje procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se strani javijo v roku iz člena 3 te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Opozoriti je treba, da je uveljavljanje procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se strani javijo v roku iz člena 3 te uredbe.

(b)   Vprašalniki

Vprašalniki

| (15) | Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, poslala vprašalnik družbi ABC, ki je pozvana, naj odgovori nanj v roku iz člena 3(2) te uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, poslala vprašalnik družbi ABC, ki je pozvana, naj odgovori nanj v roku iz člena 3(2) te uredbe.

(c)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Zbiranje informacij in zaslišanja

| (16) | Zainteresirane strani se morajo javiti Komisiji v roku, določenem v členu 3(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Zainteresirane strani se morajo javiti Komisiji v roku, določenem v členu 3(1) te uredbe.

| (17) | Vse strani, vključno z industrijo Unije, uvozniki in vsemi zadevnimi združenji, so pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zagotovijo ustrezna dokazila, pod pogojem, da so predložena v roku iz člena 3(2). Poleg tega lahko Komisija zasliši strani, če te vložijo pisni zahtevek, v katerem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. |
| --- | --- |

(17)

Vse strani, vključno z industrijo Unije, uvozniki in vsemi zadevnimi združenji, so pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zagotovijo ustrezna dokazila, pod pogojem, da so predložena v roku iz člena 3(2). Poleg tega lahko Komisija zasliši strani, če te vložijo pisni zahtevek, v katerem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane.

F.   REGISTRACIJA

REGISTRACIJA

| (18) | V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe se za uvoz izdelka v preiskavi uvede registracija, da se od datuma uvedbe registracije takega uvoza lahko v ustreznem znesku obračunajo protidampinške dajatve, če se s preiskavo ugotovi izogibanje. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe se za uvoz izdelka v preiskavi uvede registracija, da se od datuma uvedbe registracije takega uvoza lahko v ustreznem znesku obračunajo protidampinške dajatve, če se s preiskavo ugotovi izogibanje.

| (19) | Prihodnja obveznost lahko izhaja iz ugotovitev preiskave. Na podlagi informacij, ki so na voljo v tej fazi, zlasti znakov, da nekatere družbe, za katere trenutno velja preostala dajatev v višini 71,8 % (dodatna oznaka TARIC A999), ali družbe, za katere velja individualna stopnja dajatve, svoje izdelke prodajajo prek družbe ABC (za katero velja dajatev 0 %), je znesek morebitnih prihodnjih obveznosti določen na ravni preostale dajatve, in sicer na 71,8 % ad valorem uvozne vrednosti CIF izdelka v preiskavi, uvoženega pod dodatno oznako TARIC A820. |
| --- | --- |

(19)

Prihodnja obveznost lahko izhaja iz ugotovitev preiskave. Na podlagi informacij, ki so na voljo v tej fazi, zlasti znakov, da nekatere družbe, za katere trenutno velja preostala dajatev v višini 71,8 % (dodatna oznaka TARIC A999), ali družbe, za katere velja individualna stopnja dajatve, svoje izdelke prodajajo prek družbe ABC (za katero velja dajatev 0 %), je znesek morebitnih prihodnjih obveznosti določen na ravni preostale dajatve, in sicer na 71,8 % ad valorem uvozne vrednosti CIF izdelka v preiskavi, uvoženega pod dodatno oznako TARIC A820.

ad valorem

G.   NESODELOVANJE

NESODELOVANJE

| (20) | Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne. |
| --- | --- |

(20)

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

| (21) | Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (22) | Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala. |
| --- | --- |

(22)

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

H.   ČASOVNI OKVIR PREISKAVE

ČASOVNI OKVIR PREISKAVE

| (23) | Preiskava se v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe zaključi v devetih mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Preiskava se v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe zaključi v devetih mesecih po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

I.   OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

| (24) | Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obravnavani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(24)

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obravnavani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

4

| (25) | Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti trgovinske zaščite Komisije, je na voljo na spletnem mestu GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/“ |
| --- | --- |

(25)

Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti trgovinske zaščite Komisije, je na voljo na spletnem mestu GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/“

J.   POOBLAŠČENEC ZA ZASLIŠANJE

POOBLAŠČENEC ZA ZASLIŠANJE

| (26) | Strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo dokumentov, zahtevke za podaljšanje rokov in vse druge zahtevke v zvezi s pravicami strani do obrambe ter zahtevke tretjih oseb, ki se lahko vložijo med postopkom. |
| --- | --- |

(26)

Strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo dokumentov, zahtevke za podaljšanje rokov in vse druge zahtevke v zvezi s pravicami strani do obrambe ter zahtevke tretjih oseb, ki se lahko vložijo med postopkom.

| (27) | Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira zaslišanje ter nastopi kot posrednik med stranmi in službami Komisije, da se v celoti upoštevajo pravice strani do obrambe. |
| --- | --- |

(27)

Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira zaslišanje ter nastopi kot posrednik med stranmi in službami Komisije, da se v celoti upoštevajo pravice strani do obrambe.

| (28) | Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevke. Ta zaslišanja bi morala potekati le, če vprašanja še niso bila pravočasno urejena s službami Komisije. |
| --- | --- |

(28)

Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevke. Ta zaslišanja bi morala potekati le, če vprašanja še niso bila pravočasno urejena s službami Komisije.

| (29) | Vsak zahtevek je treba predložiti pravočasno in hitro, da se ne ogrozi pravilno vodenje postopka. V ta namen bi morale strani zaprositi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Načeloma se časovni okvir, določen v členu 3 te uredbe, za zahtevke za zaslišanja pri službah Komisije, smiselno uporablja za zahtevke za zaslišanja pri pooblaščencu za zaslišanje. Kadar so zahtevki za zaslišanje predloženi po izteku ustreznih rokov, pooblaščenec za zaslišanje preuči tudi razloge za pozno prispele zahtevke, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave. |
| --- | --- |

(29)

Vsak zahtevek je treba predložiti pravočasno in hitro, da se ne ogrozi pravilno vodenje postopka. V ta namen bi morale strani zaprositi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Načeloma se časovni okvir, določen v členu 3 te uredbe, za zahtevke za zaslišanja pri službah Komisije, smiselno uporablja za zahtevke za zaslišanja pri pooblaščencu za zaslišanje. Kadar so zahtevki za zaslišanje predloženi po izteku ustreznih rokov, pooblaščenec za zaslišanje preuči tudi razloge za pozno prispele zahtevke, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

| (30) | Dodatne informacije in kontaktni podatki so stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/ – |
| --- | --- |

(30)

Dodatne informacije in kontaktni podatki so stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/ –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V skladu s členom 13(3) osnovne uredbe se začne preiskava, da se ugotovi, ali se z uvozom v Unijo peroksisulfatov (persulfatov), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvoženih pod dodatno oznako TARIC A820, izogiba ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1343/2013.

Člen 2

(1)   Carinski organi držav članic v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza v Unijo iz člena 1 te uredbe.

(2)   Registracija se zaključi devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 3

(1)   Strani se morajo Komisiji javiti v 15 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

(2)   Če želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, jih morajo pisno predstaviti in predložiti izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije v 37 dneh od datuma objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

(3)   Strani lahko v istem 37-dnevnem roku zaprosijo tudi za zaslišanje pred Komisijo.

(4)   Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

(5)   Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva ta uredba, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih strani predložijo kot zaupne, se označijo z „Limited“ (5). Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj navedejo razloge svojega zahtevka za zaupno obravnavo.

(6)   Če strani predložijo informacije z oznako „Limited“, jim morajo v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti z „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij.

(7)   Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne utemelji svoje zahteve za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na osnovi primernega vira dokazati, da so informacije pravilne.

(8)   Zainteresirane strani so pozvane, da prek povezave TRON.tdi (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI), pošljejo vsa stališča in zahtevke, tudi skenirane kopije pooblastil in potrdil, razen obsežnih odgovorov, ki se predložijo na CD-ROM-u ali DVD-ju osebno ali s priporočeno pošto.

Za dostop do povezave TRON.tdi zainteresirane strani potrebujejo račun EU Login. Podrobna navodila za registracijo in uporabo povezave TRON.tdi so na voljo na https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

Če zainteresirane strani uporabijo elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI |
| E-naslov: TRADE-R707@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI

E-naslov: TRADE-R707@ec.europa.eu

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. septembra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1343/2013 z dne 12. decembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 338, 17.12.2013, str. 11).

2

(3)  Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (2018/C 454/06) (UL C 454, 17.12.2018, str. 7).

3

(4)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

4

(5)  Dokument z oznako „Limited“ se šteje za zaupen dokument v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 176, 30.6.2016, str. 21) in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

5

---

SKLEPI

| 26.9.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/24

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1585

z dne 24. septembra 2019

o določitvi pravil o porazdelitvi prometa za letališči Amsterdam Schiphol in Amsterdam Lelystad v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 6816)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (1) in zlasti člena 19(3) Uredbe,

po posvetovanju z odborom iz člena 25(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Nizozemski organi so na podlagi predhodnega uradnega obvestila, ki je bilo nato preklicano (2), z elektronskim sporočilom z dne 25. marca 2019 (3) Komisijo v skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 obvestili, da nameravajo s sprejetjem osnutka ministrskega odloka ter osnutka odloka ministra za infrastrukturo in vodo določiti nekatera pravila o porazdelitvi prometa za letališči Amsterdam Schiphol in Amsterdam Lelystad na Nizozemskem (v nadaljnjem besedilu: letališče Schiphol oziroma letališče Lelystad). Z elektronskim sporočilom z dne 29. marca 2019 (4) so nizozemski organi predložili spremenjeno različico osnutka ministrskega odloka ter osnutka odloka ministra za infrastrukturo in vodo (5) skupaj z drugimi elementi, ki so bili vključeni že v uradno obvestilo z dne 25. marca 2019. |
| --- | --- |

(1)

Nizozemski organi so na podlagi predhodnega uradnega obvestila, ki je bilo nato preklicano (2), z elektronskim sporočilom z dne 25. marca 2019 (3) Komisijo v skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 obvestili, da nameravajo s sprejetjem osnutka ministrskega odloka ter osnutka odloka ministra za infrastrukturo in vodo določiti nekatera pravila o porazdelitvi prometa za letališči Amsterdam Schiphol in Amsterdam Lelystad na Nizozemskem (v nadaljnjem besedilu: letališče Schiphol oziroma letališče Lelystad). Z elektronskim sporočilom z dne 29. marca 2019 (4) so nizozemski organi predložili spremenjeno različico osnutka ministrskega odloka ter osnutka odloka ministra za infrastrukturo in vodo (5) skupaj z drugimi elementi, ki so bili vključeni že v uradno obvestilo z dne 25. marca 2019.

2

3

4

5

| (2) | Informacijam, ki so jih tako predložili nizozemski organi, so bile priložene štiri študije: (1) potreba po zmogljivosti na letališču Schiphol v letu 2023, (2) potreba po zmogljivosti na letališču Schiphol v letu 2030, (3) sekundarno trgovanje na letališču Schiphol (6) in (4) deljene operacije letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(2)

Informacijam, ki so jih tako predložili nizozemski organi, so bile priložene štiri študije: (1) potreba po zmogljivosti na letališču Schiphol v letu 2023, (2) potreba po zmogljivosti na letališču Schiphol v letu 2030, (3) sekundarno trgovanje na letališču Schiphol (6) in (4) deljene operacije letalskega prevoznika.

6

| (3) | Komisija je povzetek načrtovanih pravil o porazdelitvi prometa 12. aprila 2019 objavila v Uradnem listu Evropske unije (7) in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je povzetek načrtovanih pravil o porazdelitvi prometa 12. aprila 2019 objavila v Uradnem listu Evropske unije (7) in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.

Uradnem listu Evropske unije

7

| (4) | Nizozemski organi so z dopisoma z dne 3. julija 2019 (8) in 11. julija 2019 (9) predložili spremembo uradnega obvestila, da bi se upoštevali pomisleki, ki so jih izrazile službe Komisije. Z istim dopisom z dne 11. julija 2019 in elektronskim sporočilom z dne 16. julija 2019 (10) so nizozemski organi predložili uradno obvestilo o nadaljnjih dejstvih, pomembnih za uradno obvestilo, glede dostopnosti letališč, pa tudi o namerah navedenih organov glede časovnega okvira, v katerem bi se letališče Lelystad odprlo za komercialne operacije. |
| --- | --- |

(4)

Nizozemski organi so z dopisoma z dne 3. julija 2019 (8) in 11. julija 2019 (9) predložili spremembo uradnega obvestila, da bi se upoštevali pomisleki, ki so jih izrazile službe Komisije. Z istim dopisom z dne 11. julija 2019 in elektronskim sporočilom z dne 16. julija 2019 (10) so nizozemski organi predložili uradno obvestilo o nadaljnjih dejstvih, pomembnih za uradno obvestilo, glede dostopnosti letališč, pa tudi o namerah navedenih organov glede časovnega okvira, v katerem bi se letališče Lelystad odprlo za komercialne operacije.

8

9

10

2.   OPIS UKREPA IN CILJ, KI SO GA DOLOČILI NIZOZEMSKI ORGANI

OPIS UKREPA IN CILJ, KI SO GA DOLOČILI NIZOZEMSKI ORGANI

2.1   Opis ukrepa

Opis ukrepa

| (5) | Osnutek pravil o porazdelitvi prometa med letališčema Schiphol in Lelystad vključuje naslednje elemente:






  (a) | letališče Lelystad, ki ga namerava nizozemska vlada pred koncem leta 2020 odpreti za komercialne operacije, bo od začetka veljavnosti odloka določeno kot koordinirano letališče v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 (11) (v nadaljnjem besedilu: uredba o slotih). Letališče Lelystad; |
| --- | --- | --- |

(5)

Osnutek pravil o porazdelitvi prometa med letališčema Schiphol in Lelystad vključuje naslednje elemente:

(a)

letališče Lelystad, ki ga namerava nizozemska vlada pred koncem leta 2020 odpreti za komercialne operacije, bo od začetka veljavnosti odloka določeno kot koordinirano letališče v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 (11) (v nadaljnjem besedilu: uredba o slotih). Letališče Lelystad;

11

| (b) | letalski prevoznik brez poseganja v uredbo o slotih pridobi prednost pri zahtevku za slote na letališču Lelystad za vzletanje ali pristajanje, če ta letalski prevoznik:






  — | historične slote na letališče Schiphol prenese k drugemu letalskemu prevozniku ali jih vrne koordinatorju slotov ali |
| --- | --- | --- |

(b)

letalski prevoznik brez poseganja v uredbo o slotih pridobi prednost pri zahtevku za slote na letališču Lelystad za vzletanje ali pristajanje, če ta letalski prevoznik:

—

historične slote na letališče Schiphol prenese k drugemu letalskemu prevozniku ali jih vrne koordinatorju slotov ali

| — | se zaveže, da bo historične slote na letališču Schiphol odtlej uporabljal za prestopne lete; |
| --- | --- |

—

se zaveže, da bo historične slote na letališču Schiphol odtlej uporabljal za prestopne lete;

| (c) | pravilo iz točke (b) zgoraj se uporablja le za slote na letališču Schiphol, ki so se v predhodnem ustreznem obdobju načrtovanja ali vsaj v treh od štirih predhodnih ustreznih obdobij načrtovanja uporabljali za opravljanje letov iz točke v točko. |
| --- | --- |

(c)

pravilo iz točke (b) zgoraj se uporablja le za slote na letališču Schiphol, ki so se v predhodnem ustreznem obdobju načrtovanja ali vsaj v treh od štirih predhodnih ustreznih obdobij načrtovanja uporabljali za opravljanje letov iz točke v točko.

| (6) | „Prestopne lete“ in „lete iz točke v točko“ je treba opredeliti z odlokom ministra za infrastrukturo in vodo. Poleg tega bi bilo treba določiti pravila glede meril, ki jih morajo ti leti izpolnjevati. Vsaki dve leti bi bilo treba lete razvrstiti v skladu s temi merili, vsako novo razvrstitev pa bi bilo treba objaviti vsaj eno leto pred začetkom njene veljavnosti. Osnutek odloka, ki temelji na teh pooblastilih, je del priglašenega ukrepa [glej uvodne izjave 13 do 21 spodaj]. |
| --- | --- |

(6)

„Prestopne lete“ in „lete iz točke v točko“ je treba opredeliti z odlokom ministra za infrastrukturo in vodo. Poleg tega bi bilo treba določiti pravila glede meril, ki jih morajo ti leti izpolnjevati. Vsaki dve leti bi bilo treba lete razvrstiti v skladu s temi merili, vsako novo razvrstitev pa bi bilo treba objaviti vsaj eno leto pred začetkom njene veljavnosti. Osnutek odloka, ki temelji na teh pooblastilih, je del priglašenega ukrepa [glej uvodne izjave 13 do 21 spodaj].

| (7) | Osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne določa, da se morajo dnevi in ure uporabljene zmogljivosti na letališču Lelystad na eni strani ter ustreznih slotov na letališču Schiphol na drugi strani, ki se v skladu s pravilom iz uvodne izjave 5(b) zgoraj prenesejo, vrnejo ali dajo v drugo uporabo, ujemati. |
| --- | --- |

(7)

Osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne določa, da se morajo dnevi in ure uporabljene zmogljivosti na letališču Lelystad na eni strani ter ustreznih slotov na letališču Schiphol na drugi strani, ki se v skladu s pravilom iz uvodne izjave 5(b) zgoraj prenesejo, vrnejo ali dajo v drugo uporabo, ujemati.

| (8) | Letalski prevoznik, ki se sklicuje na člen 2(2) osnutka odloka [tj. pravilo iz uvodne izjave 5(b) zgoraj], mora ministra, koordinatorja slotov in, kadar je primerno, letalskega prevoznika prejemnika o tem obvestiti, pri čemer mora navesti, za katere slote na letališču Schiphol gre. V obvestilu ministru mora letalski prevoznik dokazati, da so izpolnjene zahteve iz člena 2(5) osnutka odloka [uvodna izjava 5(c) zgoraj]. |
| --- | --- |

(8)

Letalski prevoznik, ki se sklicuje na člen 2(2) osnutka odloka [tj. pravilo iz uvodne izjave 5(b) zgoraj], mora ministra, koordinatorja slotov in, kadar je primerno, letalskega prevoznika prejemnika o tem obvestiti, pri čemer mora navesti, za katere slote na letališču Schiphol gre. V obvestilu ministru mora letalski prevoznik dokazati, da so izpolnjene zahteve iz člena 2(5) osnutka odloka [uvodna izjava 5(c) zgoraj].

| (9) | V skladu s členom 3(1) osnutka odloka je treba historične slote iz člena 2(2) odloka [opisane v uvodni izjavi 5(b) zgoraj] uporabljati izključno za prestopne lete. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 3(1) osnutka odloka je treba historične slote iz člena 2(2) odloka [opisane v uvodni izjavi 5(b) zgoraj] uporabljati izključno za prestopne lete.

| (10) | Odstavki 2, 3 in 4 člena 3 osnutka ministrskega odloka vsebujejo tudi naslednje določbe:






  „(2) | V obdobju uporabe tega odloka mora letalski prevoznik, ki ima historične slote iz odstavka 1, po njihovem prenosu v skladu s členom 2(2)(a) ponujati vsaj enako število prestopnih letov kot v ustreznem obdobju načrtovanja pred pridobitvijo teh slotov ali, pred uporabo člena 2(2)(b) za navedene slote, število, povečano za število, ki je enako številu navedenih slotov, odvisno od primera.Z odstopanjem od prvega pododstavka in v skladu s pogoji iz odstavka 3 lahko tak prevoznik zmanjša število prestopnih letov, če se zmanjša skupno število slotov, ki jih ima. |
| --- | --- | --- |

(10)

Odstavki 2, 3 in 4 člena 3 osnutka ministrskega odloka vsebujejo tudi naslednje določbe:

„(2)

Z odstopanjem od prvega pododstavka in v skladu s pogoji iz odstavka 3 lahko tak prevoznik zmanjša število prestopnih letov, če se zmanjša skupno število slotov, ki jih ima.

| (3) | Letalski prevoznik, ki ima historične slote iz odstavka 1, lahko brez poseganja v ta odstavek kadar koli zmanjša delež prestopnih letov med vsemi leti, ki jih opravlja zaradi drugih slotov na letališču Schiphol, glede na delež, ki ga je imel pred pridobitvijo zadevnih historičnih slotov, po njihovem prenosu v skladu s členom 2(2)(a) ali pred uporabo člena 2(2)(b) za navedene slote, odvisno od primera. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kadar so sloti na letališču Schiphol v lasti več kot ene družbe v skupini, ki jo sestavljajo






  — | matična družba in vsa njena odvisna podjetja ali, v drugih primerih, |
| --- | --- | --- |

(4)

—

matična družba in vsa njena odvisna podjetja ali, v drugih primerih,

| — | vsa odvisna podjetja iste matične družbe, |
| --- | --- |

—

vsa odvisna podjetja iste matične družbe,

se za namene odstavkov 2 in 3 vsaka skupina družb šteje za enega letalskega prevoznika.“

| (11) | V skladu s členom 2(3) in (4) osnutka ministrskega odloka se prednost iz člena 2(2) ministrskega odloka [uvodna izjava 5(b) zgoraj] uporablja za dve tranši slotov na letališču Lelystad, in sicer tranšo do vključno 10 000 slotov in tranšo od 10 001 do 25 000 slotov. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 2(3) in (4) osnutka ministrskega odloka se prednost iz člena 2(2) ministrskega odloka [uvodna izjava 5(b) zgoraj] uporablja za dve tranši slotov na letališču Lelystad, in sicer tranšo do vključno 10 000 slotov in tranšo od 10 001 do 25 000 slotov.

| (12) | V skladu s členom 7 odloka začne odlok veljati z dnem, ki se določi s kraljevim sklepom, razen člen 2(4), ki začne veljati z dnem, ko Evropska komisija na podlagi ločenega obvestila odobri ta odstavek v skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 in svojo odločitev objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 7 odloka začne odlok veljati z dnem, ki se določi s kraljevim sklepom, razen člen 2(4), ki začne veljati z dnem, ko Evropska komisija na podlagi ločenega obvestila odobri ta odstavek v skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 in svojo odločitev objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

| (13) | V osnutku odloka ministra so „prestopni leti“ opredeljeni glede na namembni kraj posameznega leta. Merili sta naslednji:






  — | delež potnikov, ki prestopijo, na vseh letih z letališča Schiphol znaša povprečno vsaj 10 % in se izmeri v petih koledarskih letih pred objavo razvrstitve ter več kot deset letov na leto v treh letih pred objavo razvrstitve ali |
| --- | --- | --- |

(13)

V osnutku odloka ministra so „prestopni leti“ opredeljeni glede na namembni kraj posameznega leta. Merili sta naslednji:

—

delež potnikov, ki prestopijo, na vseh letih z letališča Schiphol znaša povprečno vsaj 10 % in se izmeri v petih koledarskih letih pred objavo razvrstitve ter več kot deset letov na leto v treh letih pred objavo razvrstitve ali

| — | namembni kraji so na območjih iz odstavka 1 člena 1 akta „Aanwijzingsregeling risicovluchten“, ki določa tako imenovane tvegane lete, za katere je potreben carinski nadzor. |
| --- | --- |

—

namembni kraji so na območjih iz odstavka 1 člena 1 akta „Aanwijzingsregeling risicovluchten“, ki določa tako imenovane tvegane lete, za katere je potreben carinski nadzor.

| (14) | V Prilogi 1 k osnutku odloka so navedeni namembni kraji, ki ustrezajo navedenima meriloma. |
| --- | --- |

(14)

V Prilogi 1 k osnutku odloka so navedeni namembni kraji, ki ustrezajo navedenima meriloma.

| (15) | V skladu s členom 1(3) osnutka odloka se bo namembni kraj, ki ni vključen v Prilogo 1, štel za namembni kraj prestopnega leta za zahtevano obdobje do največ 5 let, če lahko letalski prevoznik ministru predhodno dokaže, da bo za namembni kraj v zahtevanem številu sezon ponujal lete, na katerih bo delež potnikov, ki prestopijo, znašal povprečno vsaj 10 %. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 1(3) osnutka odloka se bo namembni kraj, ki ni vključen v Prilogo 1, štel za namembni kraj prestopnega leta za zahtevano obdobje do največ 5 let, če lahko letalski prevoznik ministru predhodno dokaže, da bo za namembni kraj v zahtevanem številu sezon ponujal lete, na katerih bo delež potnikov, ki prestopijo, znašal povprečno vsaj 10 %.

| (16) | V skladu s členom 1(4) osnutka odloka lahko letalski prevoznik v vsakem primeru zahtevo iz odstavka 3 izpolni tako, da dokaže, da na letališču v Evropski uniji za namembni kraj ponuja lete, na katerih je delež potnikov, ki prestopijo, povprečno vsaj 10 %, izmerjeno v petih koledarskih letih pred zahtevkom iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 1(4) osnutka odloka lahko letalski prevoznik v vsakem primeru zahtevo iz odstavka 3 izpolni tako, da dokaže, da na letališču v Evropski uniji za namembni kraj ponuja lete, na katerih je delež potnikov, ki prestopijo, povprečno vsaj 10 %, izmerjeno v petih koledarskih letih pred zahtevkom iz odstavka 3.

| (17) | Namembni kraji, ki se bodo šteli za namembni kraj prestopnega leta v skladu z odstavkom 3, bodo objavljeni v vladnem uradnem listu. |
| --- | --- |

(17)

Namembni kraji, ki se bodo šteli za namembni kraj prestopnega leta v skladu z odstavkom 3, bodo objavljeni v vladnem uradnem listu.

| (18) | V Prilogi 2 k osnutku odloka ministra so navedeni tudi namembni kraji, ki so določeni za lete iz točke v točko na podlagi naslednjih meril:






  — | delež potnikov, ki prestopijo, na vseh letih z letališča Schiphol znaša povprečno manj kot 10 % in se izmeri v petih koledarskih letih pred objavo razvrstitve, |
| --- | --- | --- |

(18)

V Prilogi 2 k osnutku odloka ministra so navedeni tudi namembni kraji, ki so določeni za lete iz točke v točko na podlagi naslednjih meril:

—

delež potnikov, ki prestopijo, na vseh letih z letališča Schiphol znaša povprečno manj kot 10 % in se izmeri v petih koledarskih letih pred objavo razvrstitve,

| — | več kot deset letov na leto v treh letih pred objavo razvrstitve. |
| --- | --- |

—

več kot deset letov na leto v treh letih pred objavo razvrstitve.

| (19) | Člen 3 osnutka sklepa se nanaša na pravila glede ocene dokazov o deležu potnikov, ki prestopijo, pomembnem za uporabo odloka. |
| --- | --- |

(19)

Člen 3 osnutka sklepa se nanaša na pravila glede ocene dokazov o deležu potnikov, ki prestopijo, pomembnem za uporabo odloka.

| (20) | V skladu s členom 3(1) se lahko vsi preverljivi podatki, ki se nanašajo na delež potnikov, ki prestopijo, na letih in v namembnih krajih predložijo ministru in se bodo upoštevali pri določanju letov kot prestopnih letov ali letov iz točke v točko. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 3(1) se lahko vsi preverljivi podatki, ki se nanašajo na delež potnikov, ki prestopijo, na letih in v namembnih krajih predložijo ministru in se bodo upoštevali pri določanju letov kot prestopnih letov ali letov iz točke v točko.

| (21) | Člen 3(2) določa, da se bodo potniki, ki prispejo na letališče Schiphol in v 24 urah po prihodu odidejo v drug namembni kraj, ki ni kraj odhoda njihovega prejšnjega leta, glede na podatke iz odstavka 1 v vsakem primeru šteli za potnike, ki prestopajo. |
| --- | --- |

(21)

Člen 3(2) določa, da se bodo potniki, ki prispejo na letališče Schiphol in v 24 urah po prihodu odidejo v drug namembni kraj, ki ni kraj odhoda njihovega prejšnjega leta, glede na podatke iz odstavka 1 v vsakem primeru šteli za potnike, ki prestopajo.

2.2   Cilj ukrepa, ki so ga določili nizozemski organi

Cilj ukrepa, ki so ga določili nizozemski organi

| (22) | Po navedbah nizozemskih organov je cilj osnutka pravil o porazdelitvi prometa pri dodeljevanju zmogljivosti letališča Schiphol dati prednost prestopnim letom. Obsežne mreže medcelinskih namembnih krajev ne bi bilo mogoče ponujati, če letališče Schiphol ne bi bilo celinsko in medcelinsko vozlišče. Obe funkciji, tj. ponudba medcelinskih namembnih krajev in operacije v evropski mreži za potnike, ki prestopajo, sta neločljivo povezani ter skupaj predstavljata funkcijo celinskega in medcelinskega vozlišča letališča Schiphol. |
| --- | --- |

(22)

Po navedbah nizozemskih organov je cilj osnutka pravil o porazdelitvi prometa pri dodeljevanju zmogljivosti letališča Schiphol dati prednost prestopnim letom. Obsežne mreže medcelinskih namembnih krajev ne bi bilo mogoče ponujati, če letališče Schiphol ne bi bilo celinsko in medcelinsko vozlišče. Obe funkciji, tj. ponudba medcelinskih namembnih krajev in operacije v evropski mreži za potnike, ki prestopajo, sta neločljivo povezani ter skupaj predstavljata funkcijo celinskega in medcelinskega vozlišča letališča Schiphol.

| (23) | Temelj tega cilja je omejitev premikov na letališču Schiphol do konca leta 2020 na 500 000 premikov na leto, ki je bila določena v Aldersovem sporazumu. Navedeni sporazum so leta 2008 sklenile zadevne strani (tj. letalska industrija, javni organi in prebivalci). Prizadeva si doseči ravnotežje med rastjo letalskega sektorja in sposobnostjo preživetja ter okoljsko varnostjo in trajnostjo. |
| --- | --- |

(23)

Temelj tega cilja je omejitev premikov na letališču Schiphol do konca leta 2020 na 500 000 premikov na leto, ki je bila določena v Aldersovem sporazumu. Navedeni sporazum so leta 2008 sklenile zadevne strani (tj. letalska industrija, javni organi in prebivalci). Prizadeva si doseči ravnotežje med rastjo letalskega sektorja in sposobnostjo preživetja ter okoljsko varnostjo in trajnostjo.

| (24) | Omejitev 500 000 premikov na letališču Schiphol je bila dosežena že leta 2018. Zato nizozemski organi menijo, da se lahko zmogljivost, ki je na letališču Schiphol na voljo za prestopni promet, poveča le s porazdelitvijo prometa med navedenim letališčem in letališčem Lelystad, pri čemer lahko slednje sprejme promet, za katerega niso potrebne razmere in zmogljivosti, kot so na voljo na letališču Schiphol. |
| --- | --- |

(24)

Omejitev 500 000 premikov na letališču Schiphol je bila dosežena že leta 2018. Zato nizozemski organi menijo, da se lahko zmogljivost, ki je na letališču Schiphol na voljo za prestopni promet, poveča le s porazdelitvijo prometa med navedenim letališčem in letališčem Lelystad, pri čemer lahko slednje sprejme promet, za katerega niso potrebne razmere in zmogljivosti, kot so na voljo na letališču Schiphol.

| (25) | Letališče Lelystad bi zato lahko sprejelo promet iz točke v točko z letališča Schiphol in s tem okrepilo funkcijo prestopanja slednjega letališča. |
| --- | --- |

(25)

Letališče Lelystad bi zato lahko sprejelo promet iz točke v točko z letališča Schiphol in s tem okrepilo funkcijo prestopanja slednjega letališča.

| (26) | Osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne določa, da morajo letalski prevozniki svoje lete premestiti z letališča Schiphol, temveč se sklicuje na spodbude za premestitev prometa iz točke v točko. |
| --- | --- |

(26)

Osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne določa, da morajo letalski prevozniki svoje lete premestiti z letališča Schiphol, temveč se sklicuje na spodbude za premestitev prometa iz točke v točko.

| (27) | Po navedbah nizozemskih organov je treba priglašeni ukrep obravnavati z vidika velikega gospodarskega in strateškega pomena ohranjanja velikih vozlišč v Uniji. Po njihovem mnenju je letališče Schiphol eno od največjih vozlišč v severozahodnem delu Unije ter pomemben steber za gospodarstvo in povezljivost Nizozemske. Leta 2017 je na letališče Schiphol ali z njega potovalo 48,6 milijona potnikov iz evropskih mest, pri čemer jih je 31 % prestopilo na drug let na letališču Schiphol. Poleg tega je z letališča Schiphol ali nanj potovalo 19,7 milijona neevropskih potnikov. Približno 60 % teh potnikov je prestopalo. Nizozemski organi se sklicujejo na pomen, ki ga Evropska komisija v svoji zunanji letalski politiki (12) daje obstoju velikih vozlišč na ozemlju EU. |
| --- | --- |

(27)

Po navedbah nizozemskih organov je treba priglašeni ukrep obravnavati z vidika velikega gospodarskega in strateškega pomena ohranjanja velikih vozlišč v Uniji. Po njihovem mnenju je letališče Schiphol eno od največjih vozlišč v severozahodnem delu Unije ter pomemben steber za gospodarstvo in povezljivost Nizozemske. Leta 2017 je na letališče Schiphol ali z njega potovalo 48,6 milijona potnikov iz evropskih mest, pri čemer jih je 31 % prestopilo na drug let na letališču Schiphol. Poleg tega je z letališča Schiphol ali nanj potovalo 19,7 milijona neevropskih potnikov. Približno 60 % teh potnikov je prestopalo. Nizozemski organi se sklicujejo na pomen, ki ga Evropska komisija v svoji zunanji letalski politiki (12) daje obstoju velikih vozlišč na ozemlju EU.

12

| (28) | Nizozemski organi menijo, da je evropska mreža poti z letališča Schiphol do celinskih in medcelinskih namembnih krajev bistvena za ohranitev in razvoj tega močnega vozlišča EU. Menijo, da je funkcija vozlišča letališča Schiphol bistven javni interes, ki ga je treba ohraniti in okrepiti (13). To je pomembno, ker lahko zmanjšanje mreže celinskih in medcelinskih poti vpliva na vozlišče. |
| --- | --- |

(28)

Nizozemski organi menijo, da je evropska mreža poti z letališča Schiphol do celinskih in medcelinskih namembnih krajev bistvena za ohranitev in razvoj tega močnega vozlišča EU. Menijo, da je funkcija vozlišča letališča Schiphol bistven javni interes, ki ga je treba ohraniti in okrepiti (13). To je pomembno, ker lahko zmanjšanje mreže celinskih in medcelinskih poti vpliva na vozlišče.

13

| (29) | Po navedbah nizozemskih organov je ta ranljivost predvsem posledica dejstva, da je domači trg v smislu potnikov, ki prebivajo na Nizozemskem, za medcelinski in prestopni promet majhen. Drugič, za prevoznike, ki izvajajo medcelinski in prestopni promet, za katerega v nekaterih primerih, kot so tvegani leti, ni druge razumne možnosti na drugih letališčih na Nizozemskem, je potrebna posebna infrastruktura. Tretjič, nizozemski organi trdijo, da si sedežna zmogljivost in pogostost ne bi opomogli več let, če bi letališče izgubilo svojo funkcijo vozlišča. |
| --- | --- |

(29)

Po navedbah nizozemskih organov je ta ranljivost predvsem posledica dejstva, da je domači trg v smislu potnikov, ki prebivajo na Nizozemskem, za medcelinski in prestopni promet majhen. Drugič, za prevoznike, ki izvajajo medcelinski in prestopni promet, za katerega v nekaterih primerih, kot so tvegani leti, ni druge razumne možnosti na drugih letališčih na Nizozemskem, je potrebna posebna infrastruktura. Tretjič, nizozemski organi trdijo, da si sedežna zmogljivost in pogostost ne bi opomogli več let, če bi letališče izgubilo svojo funkcijo vozlišča.

| (30) | Nizozemski organi se sklicujejo tudi na celovit sveženj ukrepov, ki je bil sprejet za izvajanje tako imenovanega uravnoteženega pristopa iz Uredbe (EU) št. 598/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Nizozemski organi pojasnjujejo, da so ti ukrepi upoštevani v Aldersovem sporazumu iz leta 2008, pri čemer so bili ponovno potrjeni v beli knjigi o nizozemskem letalstvu (2009), v akcijskem načrtu letališča Schiphol (2016) in koalicijskem sporazumu (2017). |
| --- | --- |

(30)

Nizozemski organi se sklicujejo tudi na celovit sveženj ukrepov, ki je bil sprejet za izvajanje tako imenovanega uravnoteženega pristopa iz Uredbe (EU) št. 598/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Nizozemski organi pojasnjujejo, da so ti ukrepi upoštevani v Aldersovem sporazumu iz leta 2008, pri čemer so bili ponovno potrjeni v beli knjigi o nizozemskem letalstvu (2009), v akcijskem načrtu letališča Schiphol (2016) in koalicijskem sporazumu (2017).

14

| (31) | Kot je navedeno zgoraj, je bil prag 500 000 premikov zrakoplovov na letališču Schiphol dosežen že leta 2018. Poleg tega je bila po navedbah nizozemskega organa zmogljivost, ki je bila na voljo na letališču Eindhoven, hitro zasedena zaradi dodatnega prometa, ki ni bil prenesen z letališča Schiphol. Za letalske prevoznike, ki so se preselili na letališče Eindhoven, ni bilo dovolj spodbud, da bi svoje slote na letališču Schiphol na lastno pobudo vrnili koordinatorju slotov. |
| --- | --- |

(31)

Kot je navedeno zgoraj, je bil prag 500 000 premikov zrakoplovov na letališču Schiphol dosežen že leta 2018. Poleg tega je bila po navedbah nizozemskega organa zmogljivost, ki je bila na voljo na letališču Eindhoven, hitro zasedena zaradi dodatnega prometa, ki ni bil prenesen z letališča Schiphol. Za letalske prevoznike, ki so se preselili na letališče Eindhoven, ni bilo dovolj spodbud, da bi svoje slote na letališču Schiphol na lastno pobudo vrnili koordinatorju slotov.

| (32) | Na podlagi navedenega nizozemski organi menijo, da je sveženj ukrepov nujno treba nadalje razvijali in ga izvajati. To izvajanje ima več elementov, in sicer: (a) dolgoročno vizijo zračnega prometa, (b) varnostni ukrep, (c) ukrepe glede zračnega prostora, (d) operativne ukrepe, (e) ukrepe za zmanjševanje motenj, (f) ukrepe glede trajnosti in g) ukrepe glede selektivnosti. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi navedenega nizozemski organi menijo, da je sveženj ukrepov nujno treba nadalje razvijali in ga izvajati. To izvajanje ima več elementov, in sicer: (a) dolgoročno vizijo zračnega prometa, (b) varnostni ukrep, (c) ukrepe glede zračnega prostora, (d) operativne ukrepe, (e) ukrepe za zmanjševanje motenj, (f) ukrepe glede trajnosti in g) ukrepe glede selektivnosti.

| (33) | Pravila o porazdelitvi prometa so del širšega načrta razvoja letališča Lelystad z največjo zmogljivostjo 45 000 premikov zrakoplovov na leto. Ta zmogljivost bo dosežena v dveh fazah: prva faza, tj. 25 000 premikov na leto, bo dosežena okrog leta 2033. Letališče Lelystad bo ob odprtju leta 2020 sprejelo največ 4 000 vzletov in pristankov na leto. Ta številka se bo leta 2021 povečala na 7 000 in leta 2022 na 10 000. Druga faza bo omogočala rast do 45 000 premikov na leto do leta 2043. |
| --- | --- |

(33)

Pravila o porazdelitvi prometa so del širšega načrta razvoja letališča Lelystad z največjo zmogljivostjo 45 000 premikov zrakoplovov na leto. Ta zmogljivost bo dosežena v dveh fazah: prva faza, tj. 25 000 premikov na leto, bo dosežena okrog leta 2033. Letališče Lelystad bo ob odprtju leta 2020 sprejelo največ 4 000 vzletov in pristankov na leto. Ta številka se bo leta 2021 povečala na 7 000 in leta 2022 na 10 000. Druga faza bo omogočala rast do 45 000 premikov na leto do leta 2043.

2.3   Pripombe nizozemskih organov glede skladnosti osnutka pravil o porazdelitvi prometa s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 in uredbo o slotih

Pripombe nizozemskih organov glede skladnosti osnutka pravil o porazdelitvi prometa s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 in uredbo o slotih

| (34) | Nizozemski organi menijo, da so zahteve iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 izpolnjene. |
| --- | --- |

(34)

Nizozemski organi menijo, da so zahteve iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 izpolnjene.

| (35) | Nizozemski organi so med 16. januarjem in 6. februarjem 2019 izvedli spletno posvetovanje o osnutku pravil o porazdelitvi prometa. V korist zainteresiranih strani so bili javno objavljeni tudi obrazložitveni memorandum in ustrezne študije. Glavni pomisleki v zvezi z osnutkom pravil o porazdelitvi prometa, ki izhajajo iz posvetovanja, so bili: (a) njihova sorazmernost glede na omejeno zmogljivost letališča Lelystad, zaradi katere so omejene poslovne priložnosti letalskih prevoznikov, (b) njihov morebitni diskriminatorni vpliv v zvezi z vrsto prometa in identiteto letalskih prevoznikov ter (c) porazdelitev tržnih sil. |
| --- | --- |

(35)

Nizozemski organi so med 16. januarjem in 6. februarjem 2019 izvedli spletno posvetovanje o osnutku pravil o porazdelitvi prometa. V korist zainteresiranih strani so bili javno objavljeni tudi obrazložitveni memorandum in ustrezne študije. Glavni pomisleki v zvezi z osnutkom pravil o porazdelitvi prometa, ki izhajajo iz posvetovanja, so bili: (a) njihova sorazmernost glede na omejeno zmogljivost letališča Lelystad, zaradi katere so omejene poslovne priložnosti letalskih prevoznikov, (b) njihov morebitni diskriminatorni vpliv v zvezi z vrsto prometa in identiteto letalskih prevoznikov ter (c) porazdelitev tržnih sil.

| (36) | Nizozemski organi poudarjajo, da so ob posvetovanju z zainteresiranimi stranmi revidirali več področij osnutka pravil o porazdelitvi prometa: (a) uvedbo določbe o preprečevanju zlorab za zagotovitev, da se izpolni cilj povečanja mednarodne povezljivosti, (b) posebno obravnavo tveganih letov, tj. letov iz nekaterih namembnih krajev, za katere je po prihodu na Nizozemsko potreben celovit carinski nadzor in jih mora zato sprejeti letališče Schiphol, ter (c) pojasnila glede informacij, potrebnih za utemeljitev deleža prestopnih letov v novem namembnem kraju. |
| --- | --- |

(36)

Nizozemski organi poudarjajo, da so ob posvetovanju z zainteresiranimi stranmi revidirali več področij osnutka pravil o porazdelitvi prometa: (a) uvedbo določbe o preprečevanju zlorab za zagotovitev, da se izpolni cilj povečanja mednarodne povezljivosti, (b) posebno obravnavo tveganih letov, tj. letov iz nekaterih namembnih krajev, za katere je po prihodu na Nizozemsko potreben celovit carinski nadzor in jih mora zato sprejeti letališče Schiphol, ter (c) pojasnila glede informacij, potrebnih za utemeljitev deleža prestopnih letov v novem namembnem kraju.

| (37) | V zvezi z dostopnostjo in infrastrukturo nizozemski organi menijo, da obe letališči služita somestju Amsterdama in Randstada ter da je mogoče razdaljo med letališčema, tj. je 57 km po avtocesti A6, prevoziti v 90 minutah. Letališči sta tudi povezani z javnim prevozom. Vožnja z vlakom med glavno postajo v Lelystadu in glavno postajo v Amsterdamu traja 38 minut, vožnja med glavno postajo v Lelystadu in letališčem Schiphol pa 42 minut. Vožnja z avtobusom z glavne postaje v Lelystadu do letališča Lelystad traja 15 minut. Ob odprtju letališča Lelystad se bo začela izvajati storitev avtobusnega prevoza med osrednjo postajo v Lelystadu in letališčem Lelystad, pri čemer bo vožnja trajala 10 minut. Glede na razpored letov bo avtobus vozil vsakih 30 minut. Poleg tega je že bilo odločeno, da se bo z letom 2021 avtocesta A6 do letališča Lelystad razširila z dveh pasov na tri, pri čemer bo zgrajen izvoz do letališča. |
| --- | --- |

(37)

V zvezi z dostopnostjo in infrastrukturo nizozemski organi menijo, da obe letališči služita somestju Amsterdama in Randstada ter da je mogoče razdaljo med letališčema, tj. je 57 km po avtocesti A6, prevoziti v 90 minutah. Letališči sta tudi povezani z javnim prevozom. Vožnja z vlakom med glavno postajo v Lelystadu in glavno postajo v Amsterdamu traja 38 minut, vožnja med glavno postajo v Lelystadu in letališčem Schiphol pa 42 minut. Vožnja z avtobusom z glavne postaje v Lelystadu do letališča Lelystad traja 15 minut. Ob odprtju letališča Lelystad se bo začela izvajati storitev avtobusnega prevoza med osrednjo postajo v Lelystadu in letališčem Lelystad, pri čemer bo vožnja trajala 10 minut. Glede na razpored letov bo avtobus vozil vsakih 30 minut. Poleg tega je že bilo odločeno, da se bo z letom 2021 avtocesta A6 do letališča Lelystad razširila z dveh pasov na tri, pri čemer bo zgrajen izvoz do letališča.

| (38) | Nizozemski organi navajajo, da letališče Lelystad zagotavlja potrebne storitve in je primerno za obravnavanje prometa ICAO/EASA CAT C (15). Poleg tega so na voljo štiri parkirišča. Kontrolo zračnega prometa bo zagotavljala nizozemska služba za kontrolo zračnega prometa LVNL. Letališče bo zagotavljalo storitve zemeljske oskrbe in oskrbe potnikov. Letališče ne bo odprto za nočne lete, poleg tega niso načrtovane zmogljivosti za letalski prevoz tovora in medcelinske lete s širokotrupnimi zrakoplovi. |
| --- | --- |

(38)

Nizozemski organi navajajo, da letališče Lelystad zagotavlja potrebne storitve in je primerno za obravnavanje prometa ICAO/EASA CAT C (15). Poleg tega so na voljo štiri parkirišča. Kontrolo zračnega prometa bo zagotavljala nizozemska služba za kontrolo zračnega prometa LVNL. Letališče bo zagotavljalo storitve zemeljske oskrbe in oskrbe potnikov. Letališče ne bo odprto za nočne lete, poleg tega niso načrtovane zmogljivosti za letalski prevoz tovora in medcelinske lete s širokotrupnimi zrakoplovi.

15

| (39) | Nizozemski organi menijo, da osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne posega neupravičeno v poslovne priložnosti, saj zlasti letalski prevozniki niso zavezani k prenosu svoje dejavnosti z letališča Schiphol na letališče Lelystad. Poleg tega je mogoče z letališča Lelystad leteti do vseh namembnih krajev, vozni red od 6.00 do 23.00 (lokalni čas) pa omogoča prožnost pri uporabi celotnega obdobja. |
| --- | --- |

(39)

Nizozemski organi menijo, da osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne posega neupravičeno v poslovne priložnosti, saj zlasti letalski prevozniki niso zavezani k prenosu svoje dejavnosti z letališča Schiphol na letališče Lelystad. Poleg tega je mogoče z letališča Lelystad leteti do vseh namembnih krajev, vozni red od 6.00 do 23.00 (lokalni čas) pa omogoča prožnost pri uporabi celotnega obdobja.

| (40) | Po navedbah nizozemskih organov osnutek pravil o porazdelitvi prometa letalskim prevoznikom zagotavlja možnost, da razvijejo nove poti. Če lahko letalski prevoznik dokaže, da bo na letališču Schiphol ponujal nov namembni kraj z leti, na katerih bo delež potnikov, ki prestopajo, vsaj 10 %, se bo tak namembni kraj štel za del seznama namembnih krajev prestopnih letov. |
| --- | --- |

(40)

Po navedbah nizozemskih organov osnutek pravil o porazdelitvi prometa letalskim prevoznikom zagotavlja možnost, da razvijejo nove poti. Če lahko letalski prevoznik dokaže, da bo na letališču Schiphol ponujal nov namembni kraj z leti, na katerih bo delež potnikov, ki prestopajo, vsaj 10 %, se bo tak namembni kraj štel za del seznama namembnih krajev prestopnih letov.

| (41) | Nizozemski organi so predložili študijo, ki jo je izvedlo svetovalno podjetje Seo Amsterdam Economics. Namen študije je nizozemskim organom pomagati vzpostaviti najprimernejši prag za opredelitev leta kot prestopnega leta, da bi se doseglo ravnovesje med ciljem čim večjega zmanjšanja vpliva na trg in čim večje okrepitve učinkovitosti pravila. Analiza vključuje skupno število namembnih krajev in premikov zrakoplovov, prizadetih premikov zrakoplovov ter poti posameznih letalskih prevoznikov, ki zdaj uporabljajo letališče Schiphol. V študiji so preučeni učinki različnih pragov na doseganje cilja ukrepa in možnost, da ga različni letalski prevozniki uporabijo za pridobitev prednosti na letališču Lelystad. |
| --- | --- |

(41)

Nizozemski organi so predložili študijo, ki jo je izvedlo svetovalno podjetje Seo Amsterdam Economics. Namen študije je nizozemskim organom pomagati vzpostaviti najprimernejši prag za opredelitev leta kot prestopnega leta, da bi se doseglo ravnovesje med ciljem čim večjega zmanjšanja vpliva na trg in čim večje okrepitve učinkovitosti pravila. Analiza vključuje skupno število namembnih krajev in premikov zrakoplovov, prizadetih premikov zrakoplovov ter poti posameznih letalskih prevoznikov, ki zdaj uporabljajo letališče Schiphol. V študiji so preučeni učinki različnih pragov na doseganje cilja ukrepa in možnost, da ga različni letalski prevozniki uporabijo za pridobitev prednosti na letališču Lelystad.

| (42) | Kar zadeva nove udeležence, se bodo merila iz uredbe o slotih uporabljala od odprtja letališča Lelystad za komercialni promet, pri čemer se razume, da bo letališče Lelystad od takrat naprej koordinirano letališče. Brez poseganja v uporabo navedenih meril osnutek pravil o porazdelitvi prometa določa, da imajo prednost pri dodeljevanju slotov na letališču Lelystad prevozniki, ki uporabljajo člen 2(2) odloka. |
| --- | --- |

(42)

Kar zadeva nove udeležence, se bodo merila iz uredbe o slotih uporabljala od odprtja letališča Lelystad za komercialni promet, pri čemer se razume, da bo letališče Lelystad od takrat naprej koordinirano letališče. Brez poseganja v uporabo navedenih meril osnutek pravil o porazdelitvi prometa določa, da imajo prednost pri dodeljevanju slotov na letališču Lelystad prevozniki, ki uporabljajo člen 2(2) odloka.

| (43) | Osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne vključuje neposredne ali posredne diskriminacije med letalskimi prevozniki na podlagi nacionalnosti in identitete ali med namembnimi kraji. Osnutek pravil o porazdelitvi prometa temelji na objektivnih merilih, vsi letalski prevozniki, ki ponujajo določen namembni kraj, pa se obravnavajo enako in brez diskriminacije. Osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne določa, da morajo letalski prevozniki lete preseliti z letališča Schiphol na letališče Lelystad. |
| --- | --- |

(43)

Osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne vključuje neposredne ali posredne diskriminacije med letalskimi prevozniki na podlagi nacionalnosti in identitete ali med namembnimi kraji. Osnutek pravil o porazdelitvi prometa temelji na objektivnih merilih, vsi letalski prevozniki, ki ponujajo določen namembni kraj, pa se obravnavajo enako in brez diskriminacije. Osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne določa, da morajo letalski prevozniki lete preseliti z letališča Schiphol na letališče Lelystad.

| (44) | Nizozemski organi navajajo, da razlika med namembnimi kraji sama po sebi ne pomeni diskriminacije. Razliko je mogoče objektivno utemeljiti na podlagi zakonitih ciljev kakovosti mreže in spodbujanja funkcij vozlišča letališča Schiphol. |
| --- | --- |

(44)

Nizozemski organi navajajo, da razlika med namembnimi kraji sama po sebi ne pomeni diskriminacije. Razliko je mogoče objektivno utemeljiti na podlagi zakonitih ciljev kakovosti mreže in spodbujanja funkcij vozlišča letališča Schiphol.

| (45) | Nizozemski organi menijo, da je osnutek pravil o porazdelitvi prometa sorazmeren. Letališče Lelystad bo od odprtja za komercialne operacije koordinirano letališče, prednost, določena v pravilih o porazdelitvi prometa, pa se po uporabila po uporabi prednostnih meril iz uredbe o slotih. Ko bo letališče Lelystad doseglo 10 000 premikov letov na leto, se bo izvedlo vrednotenje pravil o porazdelitvi prometa, da se ocenijo njihovi učinki. Pravilo o prednosti se bo podaljšalo za naslednjo tranšo 15 000 premikov letov (in torej do skupaj 25 000 premikov letov na leto) le, če bo tako podaljšanje odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(45)

Nizozemski organi menijo, da je osnutek pravil o porazdelitvi prometa sorazmeren. Letališče Lelystad bo od odprtja za komercialne operacije koordinirano letališče, prednost, določena v pravilih o porazdelitvi prometa, pa se po uporabila po uporabi prednostnih meril iz uredbe o slotih. Ko bo letališče Lelystad doseglo 10 000 premikov letov na leto, se bo izvedlo vrednotenje pravil o porazdelitvi prometa, da se ocenijo njihovi učinki. Pravilo o prednosti se bo podaljšalo za naslednjo tranšo 15 000 premikov letov (in torej do skupaj 25 000 premikov letov na leto) le, če bo tako podaljšanje odobrila Komisija.

| (46) | Nizozemski organi menijo, da priglašena pravila vsebujejo zaščitne ukrepe, ki zagotavljajo, da bodo pravila o porazdelitvi prometa v prihodnosti izpolnila svoje cilje. |
| --- | --- |

(46)

Nizozemski organi menijo, da priglašena pravila vsebujejo zaščitne ukrepe, ki zagotavljajo, da bodo pravila o porazdelitvi prometa v prihodnosti izpolnila svoje cilje.

| (47) | Po mnenju nizozemskih organov ukrep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenega cilja, saj se pravilo uporablja le za zmogljivost letališča Schiphol, pridobljeno s tem ukrepom, in se ne uporablja za nobeno drugo novo/nedavno pridobljeno zmogljivost na letališču Schiphol. |
| --- | --- |

(47)

Po mnenju nizozemskih organov ukrep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenega cilja, saj se pravilo uporablja le za zmogljivost letališča Schiphol, pridobljeno s tem ukrepom, in se ne uporablja za nobeno drugo novo/nedavno pridobljeno zmogljivost na letališču Schiphol.

| (48) | Po mnenju nizozemskih organov je preglednost osnutka pravil o porazdelitvi prometa zagotovljena z izbrano pravno obliko, tj. ministrskim odlokom ter odlokom ministra za infrastrukturo in vodo. |
| --- | --- |

(48)

Po mnenju nizozemskih organov je preglednost osnutka pravil o porazdelitvi prometa zagotovljena z izbrano pravno obliko, tj. ministrskim odlokom ter odlokom ministra za infrastrukturo in vodo.

| (49) | Nizozemski organi tudi ugotavljajo, da osnutek pravil o porazdelitvi prometa ni nezdružljiv z uredbama (EGS) št. 95/93 in (ES) št. 1008/2008. Uredba o slotih bi se upoštevala v celoti. Dejstvo, da lahko pravila o porazdelitvi prometa posegajo v način uporabe slotov, je razvidno iz prejšnjih sklepov Komisije. |
| --- | --- |

(49)

Nizozemski organi tudi ugotavljajo, da osnutek pravil o porazdelitvi prometa ni nezdružljiv z uredbama (EGS) št. 95/93 in (ES) št. 1008/2008. Uredba o slotih bi se upoštevala v celoti. Dejstvo, da lahko pravila o porazdelitvi prometa posegajo v način uporabe slotov, je razvidno iz prejšnjih sklepov Komisije.

3.   PRIPOMBE, KI SO JIH KOMISIJI PREDLOŽILE ZAINTERESIRANE STRANI

PRIPOMBE, KI SO JIH KOMISIJI PREDLOŽILE ZAINTERESIRANE STRANI

| (50) | Komisija je kot odziv na objavo povzetka načrtovanih sprememb v Uradnem listu Evropske unije prejela pripombe desetih državljanov ter petih letalskih prevoznikov in enega letališča kot zainteresiranih strani, od katerih jih je večina želela ostati anonimna. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je kot odziv na objavo povzetka načrtovanih sprememb v Uradnem listu Evropske unije prejela pripombe desetih državljanov ter petih letalskih prevoznikov in enega letališča kot zainteresiranih strani, od katerih jih je večina želela ostati anonimna.

Uradnem listu Evropske unije

| (51) | Večina zainteresiranih strani je trdila, da je ukrep diskriminatoren: osnutek pravil o porazdelitvi prometa temelji na temeljnem razlikovanju med prestopnimi leti in leti iz točke v točko. Prag 10 % potnikov, ki prestopajo, ne temelji na objektivnih merilih in upošteva le informacije o potnikih, ki prestopajo, ki jih predloži letališče. Zainteresirane strani so opozorile na težave pri zagotavljanju podatkov za utemeljitev deleža potnikov, ki prestopajo, in na to, da so nizozemski organi predložili pomanjkljiva merila v zvezi s tem, kako dokazati ta delež, zaradi česar ukrepa ni mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(51)

Večina zainteresiranih strani je trdila, da je ukrep diskriminatoren: osnutek pravil o porazdelitvi prometa temelji na temeljnem razlikovanju med prestopnimi leti in leti iz točke v točko. Prag 10 % potnikov, ki prestopajo, ne temelji na objektivnih merilih in upošteva le informacije o potnikih, ki prestopajo, ki jih predloži letališče. Zainteresirane strani so opozorile na težave pri zagotavljanju podatkov za utemeljitev deleža potnikov, ki prestopajo, in na to, da so nizozemski organi predložili pomanjkljiva merila v zvezi s tem, kako dokazati ta delež, zaradi česar ukrepa ni mogoče uporabiti.

| (52) | Poleg tega zainteresirane strani trdijo, da ima osnutek pravil o porazdelitvi prometa diskriminatorni učinek v zvezi z letalskimi prevozniki, saj bodo zaradi razlikovanja med namembnimi kraji imeli od njega koristi le skupina KLM (16), njeni člani združenja letalskih prevoznikov SkyTeam (17) in partnerji pod skupno oznako. Opredelitev prestopnega leta ustreza skoraj 86 % namembnih krajev skupine KLM. Z določitvijo teh pravil so možnosti nekaterih poslovnih modelov, kot sta nizkocenovni in počitniški model, za poslovno rast omejene. Zainteresirane strani zato menijo, da osnutek pravil o porazdelitvi prometa ni objektiven in sorazmeren ter presega tisto, kar je potrebno za dosego morebiti zakonitega cilja. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega zainteresirane strani trdijo, da ima osnutek pravil o porazdelitvi prometa diskriminatorni učinek v zvezi z letalskimi prevozniki, saj bodo zaradi razlikovanja med namembnimi kraji imeli od njega koristi le skupina KLM (16), njeni člani združenja letalskih prevoznikov SkyTeam (17) in partnerji pod skupno oznako. Opredelitev prestopnega leta ustreza skoraj 86 % namembnih krajev skupine KLM. Z določitvijo teh pravil so možnosti nekaterih poslovnih modelov, kot sta nizkocenovni in počitniški model, za poslovno rast omejene. Zainteresirane strani zato menijo, da osnutek pravil o porazdelitvi prometa ni objektiven in sorazmeren ter presega tisto, kar je potrebno za dosego morebiti zakonitega cilja.

16

17

| (53) | Zainteresirane strani trdijo tudi, da ima osnutek pravil o porazdelitvi prometa diskriminatorne učinke v zvezi z namembnimi kraji, saj dejansko koristi namembnim krajem skupine KLM, ki ji bosta letališči Schiphol in Lelystad omogočili rast. Ker je skoraj 86 % (18) namembnih krajev skupine KLM označenih kot namembni kraji prestopnih letov, bo lahko na teh poteh še naprej rasla in odpirala nove poti. Poleg tega osnutek pravil o porazdelitvi prometa v praksi pomeni, da bodo morali letalski prevozniki konkurirati skupini KLM/SkyTeam na tistih namembnih krajih, kjer je položaj skupine KLM/Sky Team najmočnejši zaradi povezovalnega prometa na letališču Schiphol. |
| --- | --- |

(53)

Zainteresirane strani trdijo tudi, da ima osnutek pravil o porazdelitvi prometa diskriminatorne učinke v zvezi z namembnimi kraji, saj dejansko koristi namembnim krajem skupine KLM, ki ji bosta letališči Schiphol in Lelystad omogočili rast. Ker je skoraj 86 % (18) namembnih krajev skupine KLM označenih kot namembni kraji prestopnih letov, bo lahko na teh poteh še naprej rasla in odpirala nove poti. Poleg tega osnutek pravil o porazdelitvi prometa v praksi pomeni, da bodo morali letalski prevozniki konkurirati skupini KLM/SkyTeam na tistih namembnih krajih, kjer je položaj skupine KLM/Sky Team najmočnejši zaradi povezovalnega prometa na letališču Schiphol.

18

| (54) | Zainteresirane strani menijo tudi, da pogoji iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 niso bili izpolnjeni. Letališči, ki jih ureja osnutek pravil o porazdelitvi prometa, po mnenju zainteresiranih strani ne služita istemu somestju: „(i) med Amsterdamom in Lelystadom so velika odprta kmetijska in naravna območja (Natura 2000), zato to ni stalno strnjeno naselje; (ii) Lelystad ima skoraj 80 000 prebivalcev, zato je prevelik, da bi bil del somestja“. Na upravni ravni spadata obe mesti pod isto vlado na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(54)

Zainteresirane strani menijo tudi, da pogoji iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 niso bili izpolnjeni. Letališči, ki jih ureja osnutek pravil o porazdelitvi prometa, po mnenju zainteresiranih strani ne služita istemu somestju: „(i) med Amsterdamom in Lelystadom so velika odprta kmetijska in naravna območja (Natura 2000), zato to ni stalno strnjeno naselje; (ii) Lelystad ima skoraj 80 000 prebivalcev, zato je prevelik, da bi bil del somestja“. Na upravni ravni spadata obe mesti pod isto vlado na nacionalni ravni.

| (55) | Navedeno je tudi, da letališče Lelystad zdaj ne izpolnjuje zahtev v zvezi z ustrezno prometno infrastrukturo in storitvami javnega prevoza, zlasti v določenih časovnih obdobjih dneva (od 6.00 do 23.00), v katerih ni zadostnih javnih prometnih povezav. Poleg tega je za prevoz med obema letališčema ob konicah potrebnih več kot 90 minut. Omejitev števila premikov na letališču Lelystad (4 000 leta 2020) in dejstvo, da letališče ni odprto za letalske prevoznike, specializirane za promet iz točke v točko, ki zdaj nimajo slotov na letališču Schiphol, posegata v njihove poslovne priložnosti. |
| --- | --- |

(55)

Navedeno je tudi, da letališče Lelystad zdaj ne izpolnjuje zahtev v zvezi z ustrezno prometno infrastrukturo in storitvami javnega prevoza, zlasti v določenih časovnih obdobjih dneva (od 6.00 do 23.00), v katerih ni zadostnih javnih prometnih povezav. Poleg tega je za prevoz med obema letališčema ob konicah potrebnih več kot 90 minut. Omejitev števila premikov na letališču Lelystad (4 000 leta 2020) in dejstvo, da letališče ni odprto za letalske prevoznike, specializirane za promet iz točke v točko, ki zdaj nimajo slotov na letališču Schiphol, posegata v njihove poslovne priložnosti.

| (56) | Nekatere zainteresirane strani trdijo, da je osnutek pravil o porazdelitvi prometa v nasprotju z uredbo o slotih, saj navedena uredba omogoča le dodelitev prednosti pri dodeljevanju slotov na podlagi lokalnih pravil, pravila o porazdelitvi slotov pa prednosti ne morejo zagotavljati. Poleg tega uredba o slotih ne omogoča povezovanja slotov z namembnimi kraji. |
| --- | --- |

(56)

Nekatere zainteresirane strani trdijo, da je osnutek pravil o porazdelitvi prometa v nasprotju z uredbo o slotih, saj navedena uredba omogoča le dodelitev prednosti pri dodeljevanju slotov na podlagi lokalnih pravil, pravila o porazdelitvi slotov pa prednosti ne morejo zagotavljati. Poleg tega uredba o slotih ne omogoča povezovanja slotov z namembnimi kraji.

| (57) | Večina zainteresiranih strani se sklicuje na vpliv hrupa, ki ga bo imel nadaljnji razvoj letališča Lelystad, ker je zračni prostor Nizozemske poln in ker je treba preprečiti, da bi zračni promet z enega letališča posegal v promet z drugega letališča. Zainteresirane strani to stanje pripisujejo zamudi nizozemskih organov pri prerazporejanju zračnega prostora. Zato obstaja omejitev za lete na letališče Lelystad, ki se ne sme preseči, ker bi se posledično povečale ravni hrupa. Poleg tega je na podlagi poročila sveta za okolje in infrastrukturo vprašljiv gospodarski pomen funkcije vozlišča letališča Schiphol. |
| --- | --- |

(57)

Večina zainteresiranih strani se sklicuje na vpliv hrupa, ki ga bo imel nadaljnji razvoj letališča Lelystad, ker je zračni prostor Nizozemske poln in ker je treba preprečiti, da bi zračni promet z enega letališča posegal v promet z drugega letališča. Zainteresirane strani to stanje pripisujejo zamudi nizozemskih organov pri prerazporejanju zračnega prostora. Zato obstaja omejitev za lete na letališče Lelystad, ki se ne sme preseči, ker bi se posledično povečale ravni hrupa. Poleg tega je na podlagi poročila sveta za okolje in infrastrukturo vprašljiv gospodarski pomen funkcije vozlišča letališča Schiphol.

| (58) | Zainteresirane strani tudi pravijo, da veliki zrakoplovi vplivajo na zaščitena območja (prostoživeče vrste, zlasti ptice) in da so nizozemski organi odgovorni, da se izognejo ukrepom, ki poslabšujejo razmere v naravnih habitatih. |
| --- | --- |

(58)

Zainteresirane strani tudi pravijo, da veliki zrakoplovi vplivajo na zaščitena območja (prostoživeče vrste, zlasti ptice) in da so nizozemski organi odgovorni, da se izognejo ukrepom, ki poslabšujejo razmere v naravnih habitatih.

| (59) | Večina zainteresiranih strani meni, da ima osnutek pravil o porazdelitvi prometa znaten vpliv na področju okoljske trajnosti. Nizozemski organi so na podlagi presoje vplivov na okolje, izvedene leta 2014, izdali dovoljenje za gradnjo in nato obratovanje letališča Lelystad. Vendar so bili nekateri podatki, potrebni za izračun možnih vplivov, napačni (na primer vrsta zrakoplova in z njo povezane ravni hrupa). |
| --- | --- |

(59)

Večina zainteresiranih strani meni, da ima osnutek pravil o porazdelitvi prometa znaten vpliv na področju okoljske trajnosti. Nizozemski organi so na podlagi presoje vplivov na okolje, izvedene leta 2014, izdali dovoljenje za gradnjo in nato obratovanje letališča Lelystad. Vendar so bili nekateri podatki, potrebni za izračun možnih vplivov, napačni (na primer vrsta zrakoplova in z njo povezane ravni hrupa).

| (60) | Komisija ni prejela nobenih pripomb zainteresiranih strani glede njihove podpore osnutku pravil o porazdelitvi prometa. |
| --- | --- |

(60)

Komisija ni prejela nobenih pripomb zainteresiranih strani glede njihove podpore osnutku pravil o porazdelitvi prometa.

4.   POGOJI IZ ČLENA 19 UREDBE (ES) št. 1008/2008

POGOJI IZ ČLENA 19 UREDBE (ES) št. 1008/2008

| (61) | Člen 19(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da bi moralo biti uresničevanje prometnih pravic odvisno od objavljenih operativnih predpisov Unije, nacionalnih, regionalnih ali lokalnih predpisov, ki se nanašajo na varnost, varovanje, varstvo okolja in dodelitev slotov. |
| --- | --- |

(61)

Člen 19(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da bi moralo biti uresničevanje prometnih pravic odvisno od objavljenih operativnih predpisov Unije, nacionalnih, regionalnih ali lokalnih predpisov, ki se nanašajo na varnost, varovanje, varstvo okolja in dodelitev slotov.

| (62) | Člen 19(2) določa, da lahko država članica po posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi brez diskriminacije določenih letališč v Uniji in ne glede na državljanstvo ali identiteto letalskega prevoznika ureja porazdelitev zračnega prometa med letališči ob izpolnjevanju naslednjih pogojev:






  (a) | letališča služijo istemu mestu ali somestju; |
| --- | --- | --- |

(62)

Člen 19(2) določa, da lahko država članica po posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi brez diskriminacije določenih letališč v Uniji in ne glede na državljanstvo ali identiteto letalskega prevoznika ureja porazdelitev zračnega prometa med letališči ob izpolnjevanju naslednjih pogojev:

(a)

letališča služijo istemu mestu ali somestju;

| (b) | letališča imajo ustrezno prometno infrastrukturo, ki zagotavlja, v kolikor je to mogoče, neposredno povezavo, tako da je mogoče prispeti na letališče v devetdesetih minutah, vključno s prečkanjem meje, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

(b)

letališča imajo ustrezno prometno infrastrukturo, ki zagotavlja, v kolikor je to mogoče, neposredno povezavo, tako da je mogoče prispeti na letališče v devetdesetih minutah, vključno s prečkanjem meje, kjer je to potrebno;

| (c) | letališča in mesta ali somestja, ki jim ta služijo, so povezana s pogostimi, zanesljivimi in učinkovitimi javnimi prevoznimi storitvami, in |
| --- | --- |

(c)

letališča in mesta ali somestja, ki jim ta služijo, so povezana s pogostimi, zanesljivimi in učinkovitimi javnimi prevoznimi storitvami, in

| (d) | letališča nudijo potrebne storitve letalskim prevoznikom ter ne posegajo neupravičeno v njihove poslovne priložnosti. |
| --- | --- |

(d)

letališča nudijo potrebne storitve letalskim prevoznikom ter ne posegajo neupravičeno v njihove poslovne priložnosti.

| (63) | Odločitev o porazdelitvi zračnega prometa med zadevna letališča upošteva načeli sorazmernosti in preglednosti ter temelji na objektivnih merilih. |
| --- | --- |

(63)

Odločitev o porazdelitvi zračnega prometa med zadevna letališča upošteva načeli sorazmernosti in preglednosti ter temelji na objektivnih merilih.

| (64) | Člen 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da zadevna država članica Komisijo obvesti o svojih namenih glede urejanja porazdelitve zračnega prometa ali glede spreminjanja veljavnih pravil o porazdelitvi prometa. Določa tudi, da Komisija preuči uporabo odstavkov 1 in 2 ter v šestih mesecih po prejemu obvestila države članice in po posvetovanju z odborom iz člena 25 Uredbe odloči, ali država članica lahko uporabi ukrepe. V skladu z isto določbo Komisija objavi svojo odločitev v Uradnem listu Evropske unije, ukrepi pa se ne uporabljajo pred objavo odobritve Komisije. |
| --- | --- |

(64)

Člen 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da zadevna država članica Komisijo obvesti o svojih namenih glede urejanja porazdelitve zračnega prometa ali glede spreminjanja veljavnih pravil o porazdelitvi prometa. Določa tudi, da Komisija preuči uporabo odstavkov 1 in 2 ter v šestih mesecih po prejemu obvestila države članice in po posvetovanju z odborom iz člena 25 Uredbe odloči, ali država članica lahko uporabi ukrepe. V skladu z isto določbo Komisija objavi svojo odločitev v Uradnem listu Evropske unije, ukrepi pa se ne uporabljajo pred objavo odobritve Komisije.

Uradnem listu Evropske unije

5.   OCENA KOMISIJE

OCENA KOMISIJE

5.1   Postopkovna zahteva: posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Postopkovna zahteva: posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

| (65) | V skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 je za sprejetje sklepa o porazdelitvi zračnega prometa med letališča potrebno predhodno posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Nizozemski organi so osnutek pravil o porazdelitvi prometa objavili z možnostjo, da zainteresirane strani, vključno z zadevnimi letalskimi prevozniki in letališči, med 16. januarjem in 6. februarjem 2019 izrazijo svoja stališča. Naknadne spremembe osnutka besedila, ki naj bi bile priglašene Komisiji, so povezane le z upoštevanjem nekaterih pomislekov, ki so jih izrazile zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 je za sprejetje sklepa o porazdelitvi zračnega prometa med letališča potrebno predhodno posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Nizozemski organi so osnutek pravil o porazdelitvi prometa objavili z možnostjo, da zainteresirane strani, vključno z zadevnimi letalskimi prevozniki in letališči, med 16. januarjem in 6. februarjem 2019 izrazijo svoja stališča. Naknadne spremembe osnutka besedila, ki naj bi bile priglašene Komisiji, so povezane le z upoštevanjem nekaterih pomislekov, ki so jih izrazile zainteresirane strani.

| (66) | Iz tega sledi, da so nizozemski organi izpolnili zahtevo glede predhodnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(66)

Iz tega sledi, da so nizozemski organi izpolnili zahtevo glede predhodnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi.

5.2   Vsebinske zahteve

Vsebinske zahteve

5.2.1   Upravičenost letališč Schiphol in Lelystad do porazdelitve prometa v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008

Upravičenost letališč Schiphol in Lelystad do porazdelitve prometa v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008

| (67) | V prvem pododstavku člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 je določenih več zahtev, ki jih mora skupina letališč izpolniti, da bi bila upravičena do porazdelitve prometa. |
| --- | --- |

(67)

V prvem pododstavku člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 je določenih več zahtev, ki jih mora skupina letališč izpolniti, da bi bila upravičena do porazdelitve prometa.

| (68) | V zvezi s točko (a) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 nizozemski organi navajajo, da letališči služita somestju Randstad. V skladu s členom 2(22) navedene uredbe „‚somestje‘ pomeni urbano področje, ki ga sestavlja več velemest in mest, ki so se zaradi povečanja in širjenja prebivalstva fizično združila in oblikujejo eno neprekinjeno poseljeno območje“. Somestje Randstad leži v osrednje-zahodnem delu Nizozemske ter zajema zlasti štiri največja nizozemska mesta (Amsterdam, Rotterdam, Haag in Utrecht) in njihova okoliška območja. Je somestje v smislu zgoraj navedene opredelitve, služita pa mu dve letališči. Dejstvo, da je med strnjenim naseljem in letališčem Lelystad nekaj kmetijskih območij, ne vpliva na zahtevo iz točke (a) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi s točko (a) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 nizozemski organi navajajo, da letališči služita somestju Randstad. V skladu s členom 2(22) navedene uredbe „‚somestje‘ pomeni urbano področje, ki ga sestavlja več velemest in mest, ki so se zaradi povečanja in širjenja prebivalstva fizično združila in oblikujejo eno neprekinjeno poseljeno območje“. Somestje Randstad leži v osrednje-zahodnem delu Nizozemske ter zajema zlasti štiri največja nizozemska mesta (Amsterdam, Rotterdam, Haag in Utrecht) in njihova okoliška območja. Je somestje v smislu zgoraj navedene opredelitve, služita pa mu dve letališči. Dejstvo, da je med strnjenim naseljem in letališčem Lelystad nekaj kmetijskih območij, ne vpliva na zahtevo iz točke (a) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

| (69) | Kar zadeva točko (b) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe, Komisija opozarja, da imata letališči ustrezno prometno infrastrukturo, ki, kolikor je to mogoče, zagotavlja neposredno povezavo, tako da je mogoče prispeti na letališče v 90 minutah, vključno s prečkanjem meje, kjer je to potrebno. Dostop do letališč Schiphol in Lelystad po cesti je iz vseh štirih mest somestja možen skoraj izključno po avtocestah. Nizozemski organi navajajo, da čas potovanja iz vseh štirih mest somestja ostaja največ 90 minut. Glede na velikost somestja je lahko dostop do enega letališča enostavnejši kot do drugega, odvisno od izhodiščne lokacije potnika. Vendar to dejstvo ne izključuje skladnosti s členom 19(2)(b) Uredbe (ES) št. 1008/2008. Čeprav v posebnih prometnih razmerah enega ali drugega letališča morda ni mogoče doseči v 90 minutah, pa so take negotovosti v tem okviru neizogibne, zato to ne pomeni, da zahteva iz navedene določbe, tj. da je treba tako povezavo zagotoviti, kolikor je to mogoče, ni izpolnjena (19). |
| --- | --- |

(69)

Kar zadeva točko (b) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe, Komisija opozarja, da imata letališči ustrezno prometno infrastrukturo, ki, kolikor je to mogoče, zagotavlja neposredno povezavo, tako da je mogoče prispeti na letališče v 90 minutah, vključno s prečkanjem meje, kjer je to potrebno. Dostop do letališč Schiphol in Lelystad po cesti je iz vseh štirih mest somestja možen skoraj izključno po avtocestah. Nizozemski organi navajajo, da čas potovanja iz vseh štirih mest somestja ostaja največ 90 minut. Glede na velikost somestja je lahko dostop do enega letališča enostavnejši kot do drugega, odvisno od izhodiščne lokacije potnika. Vendar to dejstvo ne izključuje skladnosti s členom 19(2)(b) Uredbe (ES) št. 1008/2008. Čeprav v posebnih prometnih razmerah enega ali drugega letališča morda ni mogoče doseči v 90 minutah, pa so take negotovosti v tem okviru neizogibne, zato to ne pomeni, da zahteva iz navedene določbe, tj. da je treba tako povezavo zagotoviti, kolikor je to mogoče, ni izpolnjena (19).

19

| (70) | Letališče Schiphol ima železniško povezavo, prav tako pa tudi postaja v Lelystadu, od koder bo pravočasno vzpostavljen avtobusni prevoz do letališča Lelystad (glej naslednjo uvodno izjavo tega sklepa). Nizozemski organi na primer dodajajo, da je čas potovanja z vlakom med glavno postajo v Lelystadu ter glavno postajo v Amsterdamu in letališčem Schiphol 42 oziroma 38 minut, potovanje z avtobusom med glavno postajo v Lelystadu in letališčem Lelystad pa bo trajalo 10 minut. |
| --- | --- |

(70)

Letališče Schiphol ima železniško povezavo, prav tako pa tudi postaja v Lelystadu, od koder bo pravočasno vzpostavljen avtobusni prevoz do letališča Lelystad (glej naslednjo uvodno izjavo tega sklepa). Nizozemski organi na primer dodajajo, da je čas potovanja z vlakom med glavno postajo v Lelystadu ter glavno postajo v Amsterdamu in letališčem Schiphol 42 oziroma 38 minut, potovanje z avtobusom med glavno postajo v Lelystadu in letališčem Lelystad pa bo trajalo 10 minut.

| (71) | Zato je mogoče skleniti, da so zahteve iz točke (b) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 izpolnjene. |
| --- | --- |

(71)

Zato je mogoče skleniti, da so zahteve iz točke (b) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 izpolnjene.

| (72) | Točka (c) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da sta zadevni letališči povezani eno z drugim, z Amsterdamom in njegovim somestjem s pogostim, zanesljivim in učinkovitim javnim prevozom. Obstoječe železniške povezave potnikom omogočajo dostop do letališča Schiphol in glavne postaje v Lelystadu s pogostimi in zanesljivimi železniškimi storitvami. V zvezi z letališčem Lelystad je izpolnitev zgoraj navedene zahteve zato odvisna samo od vzpostavitve ustrezne avtobusne storitve med glavno postajo Lelystad in letališčem Lelystad. Po navedbah nizozemskih organov bo ta storitev vzpostavljena ob odprtju letališča Lelystad za komercialne operacije, pri čemer bodo avtobusi na letališče vozili vsakih 30 minut. Zahtevo iz člena 19(2)(c) je zato treba šteti za izpolnjeno. |
| --- | --- |

(72)

Točka (c) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da sta zadevni letališči povezani eno z drugim, z Amsterdamom in njegovim somestjem s pogostim, zanesljivim in učinkovitim javnim prevozom. Obstoječe železniške povezave potnikom omogočajo dostop do letališča Schiphol in glavne postaje v Lelystadu s pogostimi in zanesljivimi železniškimi storitvami. V zvezi z letališčem Lelystad je izpolnitev zgoraj navedene zahteve zato odvisna samo od vzpostavitve ustrezne avtobusne storitve med glavno postajo Lelystad in letališčem Lelystad. Po navedbah nizozemskih organov bo ta storitev vzpostavljena ob odprtju letališča Lelystad za komercialne operacije, pri čemer bodo avtobusi na letališče vozili vsakih 30 minut. Zahtevo iz člena 19(2)(c) je zato treba šteti za izpolnjeno.

| (73) | V skladu s točko (d) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 letališči zagotavljata potrebne storitve letalskim prevoznikom. Zlasti letališče Lelystad je primerno za obravnavanje prometa ICAO/EASA CAT C, vključno z zrakoplovi, kot sta Boeing 737 in Airbus A320/321. Za promet bo odprto od 6.00 do 23.00. Letališče bo zagotavljalo storitve zemeljske oskrbe in storitev oskrbe potnikov, kot je običajno za tovrstno letališče. |
| --- | --- |

(73)

V skladu s točko (d) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 letališči zagotavljata potrebne storitve letalskim prevoznikom. Zlasti letališče Lelystad je primerno za obravnavanje prometa ICAO/EASA CAT C, vključno z zrakoplovi, kot sta Boeing 737 in Airbus A320/321. Za promet bo odprto od 6.00 do 23.00. Letališče bo zagotavljalo storitve zemeljske oskrbe in storitev oskrbe potnikov, kot je običajno za tovrstno letališče.

| (74) | Podobno osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne posega neupravičeno v poslovne priložnosti letalskih prevoznikov v skladu s točko (d) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008. Poleg dejstev iz uvodne izjave 73 zgoraj Komisija ugotavlja, da je vsak prenos na letališče Lelystad prostovoljen, saj osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne določa obveznosti v zvezi s tem. Opuščene slote na letališču Schiphol lahko isti letalski prevoznik ali skupina letalskih prevoznikov še naprej uporablja za let do namembnega kraja prestopnega leta s tega letališča ali pa celo drug prevoznik, če se vrnejo v sklad slotov. Dejstvo, da ima na letališču Lelystad prednost poseben promet, prenesen z letališča Schiphol, se ne more šteti za neupravičeno poseganje v poslovne priložnosti letalskih prevoznikov, ki nameravajo letališče Lelystad uporabljati brez takega prenosa. Ta omejitev izhaja iz narave sedanjega osnutka pravil o porazdelitvi prometa, pri čemer je namen ublažitev omejitev glede zmogljivosti na letališču Schiphol s prostovoljnim prenosom prometa na letališče Lelystad (20). Vprašanje, ali je to stanje združljivo zlasti z načelom sorazmernosti, je ocenjeno v nadaljevanju [glej oddelek 5.2.2 tega sklepa]. |
| --- | --- |

(74)

Podobno osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne posega neupravičeno v poslovne priložnosti letalskih prevoznikov v skladu s točko (d) prvega pododstavka člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008. Poleg dejstev iz uvodne izjave 73 zgoraj Komisija ugotavlja, da je vsak prenos na letališče Lelystad prostovoljen, saj osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne določa obveznosti v zvezi s tem. Opuščene slote na letališču Schiphol lahko isti letalski prevoznik ali skupina letalskih prevoznikov še naprej uporablja za let do namembnega kraja prestopnega leta s tega letališča ali pa celo drug prevoznik, če se vrnejo v sklad slotov. Dejstvo, da ima na letališču Lelystad prednost poseben promet, prenesen z letališča Schiphol, se ne more šteti za neupravičeno poseganje v poslovne priložnosti letalskih prevoznikov, ki nameravajo letališče Lelystad uporabljati brez takega prenosa. Ta omejitev izhaja iz narave sedanjega osnutka pravil o porazdelitvi prometa, pri čemer je namen ublažitev omejitev glede zmogljivosti na letališču Schiphol s prostovoljnim prenosom prometa na letališče Lelystad (20). Vprašanje, ali je to stanje združljivo zlasti z načelom sorazmernosti, je ocenjeno v nadaljevanju [glej oddelek 5.2.2 tega sklepa].

20

5.2.2   Sorazmernost, preglednost, objektivna merila in nediskriminacija

Sorazmernost, preglednost, objektivna merila in nediskriminacija

5.2.2.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (75) | Zahteve iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008, ki se nanašajo na sorazmernost, preglednost, objektivno naravo uporabljenih meril in nediskriminacijo, pomenijo, da se lahko promet porazdeli med letališča le na podlagi zakonitih ciljev, a brez kakršnega koli omejevanja izbire držav članic na bolj specifičen cilj. |
| --- | --- |

(75)

Zahteve iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008, ki se nanašajo na sorazmernost, preglednost, objektivno naravo uporabljenih meril in nediskriminacijo, pomenijo, da se lahko promet porazdeli med letališča le na podlagi zakonitih ciljev, a brez kakršnega koli omejevanja izbire držav članic na bolj specifičen cilj.

| (76) | Glede na določbe člena 7 odloka je ta sklep omejen na porazdelitev prometa v okviru 10 000 prednostnih slotov na letališču Lelystad na podlagi člena 2(2) in (3) odloka. |
| --- | --- |

(76)

Glede na določbe člena 7 odloka je ta sklep omejen na porazdelitev prometa v okviru 10 000 prednostnih slotov na letališču Lelystad na podlagi člena 2(2) in (3) odloka.

| (77) | Cilj, ki so ga nizozemski organi navedli v podporo svojemu osnutku ukrepa, je povečati vlogo letališča Schiphol kot enega od glavnih vozlišč v Uniji, in sicer v okoliščinah, v katerih je navedeno letališče doseglo mejo zmogljivosti, tj. 500 000 premikov letov na leto, določeno na podlagi Aldersovega sporazuma (glej uvodno izjavo 24 zgoraj) Ta cilj spada med cilje, za katere si je mogoče zakonito prizadevati v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008. Komisija je v prejšnjih sklepih na podlagi člena 8(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 (21), tj. sklepih Komisije št. 95/259/ES (22), 98/710/ES (23) in 2001/163/ES (24), pa tudi v svojem sporočilu „Zunanja letalska politika EU – reševanje prihodnjih izzivov“ (25) priznala zakonitost aktivne politike načrtovanja letališč, če je ta v skladu s splošnimi načeli prava EU. Pri taki politiki načrtovanja se lahko upoštevajo številni dejavniki, za katere pristojni organi menijo, da imajo prednost. Konkretni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za izvajanje politike načrtovanja letališč, se lahko med različnimi letališči tudi razlikujejo. Država članica si lahko zakonito prizadeva za spodbujanje razvoja enega letališča na svojem ozemlju na račun drugih letališč na tem ozemlju. V takem primeru je lahko uvedba omejitev dostopa do teh drugih letališč razumno sredstvo za dosego tega cilja. Vendar je treba pri natančnih pravilih za doseganje takega zakonitega cilja upoštevati načela sorazmernosti, preglednosti in nediskriminacije iz člena 19(2) (ES) št. 1008/2008. |
| --- | --- |

(77)

Cilj, ki so ga nizozemski organi navedli v podporo svojemu osnutku ukrepa, je povečati vlogo letališča Schiphol kot enega od glavnih vozlišč v Uniji, in sicer v okoliščinah, v katerih je navedeno letališče doseglo mejo zmogljivosti, tj. 500 000 premikov letov na leto, določeno na podlagi Aldersovega sporazuma (glej uvodno izjavo 24 zgoraj) Ta cilj spada med cilje, za katere si je mogoče zakonito prizadevati v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008. Komisija je v prejšnjih sklepih na podlagi člena 8(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 (21), tj. sklepih Komisije št. 95/259/ES (22), 98/710/ES (23) in 2001/163/ES (24), pa tudi v svojem sporočilu „Zunanja letalska politika EU – reševanje prihodnjih izzivov“ (25) priznala zakonitost aktivne politike načrtovanja letališč, če je ta v skladu s splošnimi načeli prava EU. Pri taki politiki načrtovanja se lahko upoštevajo številni dejavniki, za katere pristojni organi menijo, da imajo prednost. Konkretni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za izvajanje politike načrtovanja letališč, se lahko med različnimi letališči tudi razlikujejo. Država članica si lahko zakonito prizadeva za spodbujanje razvoja enega letališča na svojem ozemlju na račun drugih letališč na tem ozemlju. V takem primeru je lahko uvedba omejitev dostopa do teh drugih letališč razumno sredstvo za dosego tega cilja. Vendar je treba pri natančnih pravilih za doseganje takega zakonitega cilja upoštevati načela sorazmernosti, preglednosti in nediskriminacije iz člena 19(2) (ES) št. 1008/2008.

21

22

23

24

25

5.2.2.2   Sorazmernost, preglednost in objektivna merila

Sorazmernost, preglednost in objektivna merila

| (78) | Namen pravil, ki so jih predložili nizozemski organi, je ustvariti možnosti za zamenjavo nekaterih letov na letališču Schiphol z drugimi leti, ki so primernejši za okrepitev letališča Schiphol kot letalskega vozlišča. Zato se v njih razlikuje med prestopnimi leti in leti iz točke v točko. Glede na osnutek pravil o porazdelitvi prometa je namembni kraj naveden kot prestopni let, če je v zadevnem referenčnem obdobju petih let povprečno vsaj 10 % potnikov, ki z letališča Schiphol letijo v ta namembni kraj, prej pristalo na letališču Schiphol, če je bilo v treh letih pred objavo razvrstitve opravljenih več kot deset letov na leto. |
| --- | --- |

(78)

Namen pravil, ki so jih predložili nizozemski organi, je ustvariti možnosti za zamenjavo nekaterih letov na letališču Schiphol z drugimi leti, ki so primernejši za okrepitev letališča Schiphol kot letalskega vozlišča. Zato se v njih razlikuje med prestopnimi leti in leti iz točke v točko. Glede na osnutek pravil o porazdelitvi prometa je namembni kraj naveden kot prestopni let, če je v zadevnem referenčnem obdobju petih let povprečno vsaj 10 % potnikov, ki z letališča Schiphol letijo v ta namembni kraj, prej pristalo na letališču Schiphol, če je bilo v treh letih pred objavo razvrstitve opravljenih več kot deset letov na leto.

| (79) | Nasprotno pa je za lete iz točke v točko v zadevnem obdobju petih koledarskih let značilen povprečni 10-odstotni delež prestopov na vseh letih z letališča Schiphol do obravnavanega namembnega kraja, če je bilo v treh letih pred objavo razvrstitve opravljenih več kot deset letov na leto. |
| --- | --- |

(79)

Nasprotno pa je za lete iz točke v točko v zadevnem obdobju petih koledarskih let značilen povprečni 10-odstotni delež prestopov na vseh letih z letališča Schiphol do obravnavanega namembnega kraja, če je bilo v treh letih pred objavo razvrstitve opravljenih več kot deset letov na leto.

| (80) | Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 ne izključuje določitve takih pragov za porazdelitev prometa med letališča. Izbrana raven praga za določitev, ali namembni kraj vključuje kritično število potnikov, ki prestopajo na letališču, bi načeloma lahko zadevni promet usmerila na ustrezno letališče, pri čemer ne presega nujno tistega, kar je potrebno za ta namen. |
| --- | --- |

(80)

Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 ne izključuje določitve takih pragov za porazdelitev prometa med letališča. Izbrana raven praga za določitev, ali namembni kraj vključuje kritično število potnikov, ki prestopajo na letališču, bi načeloma lahko zadevni promet usmerila na ustrezno letališče, pri čemer ne presega nujno tistega, kar je potrebno za ta namen.

| (81) | Da pa bi se zagotovilo, da taki pragi vodijo do sorazmernih rezultatov, morajo v skladu z drugim pododstavkom člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 temeljiti na objektivni oceni, ali in kako dosegajo zadevni cilj, tj. v tem primeru letališče Schiphol ohraniti in razvijati kot vozlišče. Zato imajo države članice določeno diskrecijsko pravico. Ker lahko imajo različni pragi različne učinke, mora zadevna država članica skrbno preučiti te učinke, preden določen prag sprejme. |
| --- | --- |

(81)

Da pa bi se zagotovilo, da taki pragi vodijo do sorazmernih rezultatov, morajo v skladu z drugim pododstavkom člena 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 temeljiti na objektivni oceni, ali in kako dosegajo zadevni cilj, tj. v tem primeru letališče Schiphol ohraniti in razvijati kot vozlišče. Zato imajo države članice določeno diskrecijsko pravico. Ker lahko imajo različni pragi različne učinke, mora zadevna država članica skrbno preučiti te učinke, preden določen prag sprejme.

| (82) | V študiji, ki jo je izvedla družba SEO Amsterdam Economics (26), je ugotovljeno, da „nizki pragi za prestope povzročajo omejeno izkrivljanje trga, medtem ko večji pragi prinašajo selektivnejše in učinkovitejše rezultate“. V študiji je za izhodišče uporabljen prag 10 %, pri čemer se primerjajo učinki alternativnih pragov. Če bi bil v pravilih o porazdelitvi prometa naveden ta prag, bi se veliko letov skupine KLM štelo za lete iz točke v točko, in sicer do skoraj [...] premikov letal ([...] poti) na leto. Zelo nizek prag (4 % ali manj) ne bi pomenil pomembne razlike za skupino KLM [...], zelo pa bi prizadel zlasti športne lete. V primerjavi z 10-odstotnim pragom bi ti izgubili priložnosti za pridobitev prednosti na letališču Lelystad pri selitvi prometa nanj. Skupino KLM bi 8-odstotni prag prizadel le zmerno v primerjavi z 10-odstotnim pragom, tj. [...]. Če bi bil določen 15-odstotni prag, bi se pravila o porazdelitvi prometa za skupino KLM uporabljala v veliko večjem obsegu (več kot [...] dodatnih premikov zrakoplovov), tj. v absolutnem smislu bolj kot za vse letalske prevoznike, katerih domača baza je letališče Schiphol. Pri 15-odstotnem pragu bi se približno [...] % letov družbe Transavia z letališča Schiphol štelo za prestopne lete, pri zelo nizkem pragu, tj. 2 %, pa bi se za prestopne lete štelo [...] % letov družbe Transavia z letališča Schiphol, kar pomeni, da letalski prevoznik ponuja razmeroma veliko število namembnih krajev, pri čemer se le za nekaj namembnih krajev opravljajo prestopni leti. V zvezi z drugimi konkurenti je iz študije razvidno, da skoraj [...] % prometa, ki ga na letališču Schiphol ustvari družba Easyjet, dosega 15-odstotni prag. Pri pragu te ravni bi imeli družbi Tuifly in Corendon med vsemi prevozniki, katerih domača baza je letališče Schiphol, najmanj možnosti za pridobitev prednosti na letališču Lelystad za selitev prometa nanj. |
| --- | --- |

(82)

V študiji, ki jo je izvedla družba SEO Amsterdam Economics (26), je ugotovljeno, da „nizki pragi za prestope povzročajo omejeno izkrivljanje trga, medtem ko večji pragi prinašajo selektivnejše in učinkovitejše rezultate“. V študiji je za izhodišče uporabljen prag 10 %, pri čemer se primerjajo učinki alternativnih pragov. Če bi bil v pravilih o porazdelitvi prometa naveden ta prag, bi se veliko letov skupine KLM štelo za lete iz točke v točko, in sicer do skoraj [...] premikov letal ([...] poti) na leto. Zelo nizek prag (4 % ali manj) ne bi pomenil pomembne razlike za skupino KLM [...], zelo pa bi prizadel zlasti športne lete. V primerjavi z 10-odstotnim pragom bi ti izgubili priložnosti za pridobitev prednosti na letališču Lelystad pri selitvi prometa nanj. Skupino KLM bi 8-odstotni prag prizadel le zmerno v primerjavi z 10-odstotnim pragom, tj. [...]. Če bi bil določen 15-odstotni prag, bi se pravila o porazdelitvi prometa za skupino KLM uporabljala v veliko večjem obsegu (več kot [...] dodatnih premikov zrakoplovov), tj. v absolutnem smislu bolj kot za vse letalske prevoznike, katerih domača baza je letališče Schiphol. Pri 15-odstotnem pragu bi se približno [...] % letov družbe Transavia z letališča Schiphol štelo za prestopne lete, pri zelo nizkem pragu, tj. 2 %, pa bi se za prestopne lete štelo [...] % letov družbe Transavia z letališča Schiphol, kar pomeni, da letalski prevoznik ponuja razmeroma veliko število namembnih krajev, pri čemer se le za nekaj namembnih krajev opravljajo prestopni leti. V zvezi z drugimi konkurenti je iz študije razvidno, da skoraj [...] % prometa, ki ga na letališču Schiphol ustvari družba Easyjet, dosega 15-odstotni prag. Pri pragu te ravni bi imeli družbi Tuifly in Corendon med vsemi prevozniki, katerih domača baza je letališče Schiphol, najmanj možnosti za pridobitev prednosti na letališču Lelystad za selitev prometa nanj.

26

| (83) | Glede na to analizo so nizozemski organi upravičeno ugotovili, da se z 10-odstotnim pragom vzpostavlja ustrezno ravnotežje. Za 2 % sedanjih premikov na letališču Schiphol zagotavlja možnost selitve letov iz točke v točko na letališče Lelystad in posledično zamenjavo na letališču Schiphol s prestopnimi leti. Več letalskih prevoznikov bi zagotovo lahko izkoristilo določbe glede tega praga (27). |
| --- | --- |

(83)

Glede na to analizo so nizozemski organi upravičeno ugotovili, da se z 10-odstotnim pragom vzpostavlja ustrezno ravnotežje. Za 2 % sedanjih premikov na letališču Schiphol zagotavlja možnost selitve letov iz točke v točko na letališče Lelystad in posledično zamenjavo na letališču Schiphol s prestopnimi leti. Več letalskih prevoznikov bi zagotovo lahko izkoristilo določbe glede tega praga (27).

27

| (84) | V zvezi s tem se lahko šteje, da je s pragom mogoče doseči zastavljeni cilj, pri čemer se ne bi preseglo tisto, kar je potrebno za ta namen. |
| --- | --- |

(84)

V zvezi s tem se lahko šteje, da je s pragom mogoče doseči zastavljeni cilj, pri čemer se ne bi preseglo tisto, kar je potrebno za ta namen.

| (85) | Kar zadeva druge elemente osnutka pravil o porazdelitvi prometa, je treba najprej opozoriti, da je vsak prenos letov z letališča Schiphol na letališče Lelystad prostovoljen. Drugič, prednost, ki je bila zadevnim prevoznikom dodeljena na letališču Lelystad, da bi se povečala možnost za tak prenos, je omejena na 10 000 slotov. O možnem povečanju na 25 000 slotov se bo odločalo ločeno po vrednotenju, pri čemer so bo povečanje uporabljalo šele po novi odobritvi Komisije. Tretjič, člen 3 osnutka odloka zagotavlja, da je tako dodeljena prednost na voljo le prevoznikom, ki prispevajo h krepitvi letališča Schiphol kot letalskega vozlišča, tj. glavnemu cilju osnutka pravil o porazdelitvi prometa, in sicer prek pretvorbe slotov, da bi se ti uporabljali izključno za prestopne lete. Zlasti odstavki 2 do 4 člena 3 zagotavljajo, da se cilj pravil o porazdelitvi prometa izpolni neodvisno od mobilnosti slotov (na voljo v skladu z uredbo o slotih) in ne glede na spremembe skupnega števila slotov, ki jih ima zadevni prevoznik ali skupina prevoznikov. |
| --- | --- |

(85)

Kar zadeva druge elemente osnutka pravil o porazdelitvi prometa, je treba najprej opozoriti, da je vsak prenos letov z letališča Schiphol na letališče Lelystad prostovoljen. Drugič, prednost, ki je bila zadevnim prevoznikom dodeljena na letališču Lelystad, da bi se povečala možnost za tak prenos, je omejena na 10 000 slotov. O možnem povečanju na 25 000 slotov se bo odločalo ločeno po vrednotenju, pri čemer so bo povečanje uporabljalo šele po novi odobritvi Komisije. Tretjič, člen 3 osnutka odloka zagotavlja, da je tako dodeljena prednost na voljo le prevoznikom, ki prispevajo h krepitvi letališča Schiphol kot letalskega vozlišča, tj. glavnemu cilju osnutka pravil o porazdelitvi prometa, in sicer prek pretvorbe slotov, da bi se ti uporabljali izključno za prestopne lete. Zlasti odstavki 2 do 4 člena 3 zagotavljajo, da se cilj pravil o porazdelitvi prometa izpolni neodvisno od mobilnosti slotov (na voljo v skladu z uredbo o slotih) in ne glede na spremembe skupnega števila slotov, ki jih ima zadevni prevoznik ali skupina prevoznikov.

| (86) | Vsa merila v osnutku pravil o porazdelitvi prometa so objektivna in pregledna. |
| --- | --- |

(86)

Vsa merila v osnutku pravil o porazdelitvi prometa so objektivna in pregledna.

5.2.2.3   Nediskriminacija

Nediskriminacija

| (87) | Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da nobeno pravilo o porazdelitvi prometa ne sme vključevati diskriminacije med namembnimi kraji znotraj Unije in diskriminacije na podlagi nacionalnosti ali identitete letalskih prevoznikov. Ti dve prepovedi izražata splošno načelo enakega obravnavanja. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča (28) to načelo določa, da se primerljive razmere ne obravnavajo različno in da se različne razmere ne obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno. |
| --- | --- |

(87)

Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 določa, da nobeno pravilo o porazdelitvi prometa ne sme vključevati diskriminacije med namembnimi kraji znotraj Unije in diskriminacije na podlagi nacionalnosti ali identitete letalskih prevoznikov. Ti dve prepovedi izražata splošno načelo enakega obravnavanja. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča (28) to načelo določa, da se primerljive razmere ne obravnavajo različno in da se različne razmere ne obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno.

28

—   Odsotnost diskriminacije med namembnimi kraji znotraj Unije

Odsotnost diskriminacije med namembnimi kraji znotraj Unije

| (88) | V osnutku pravil o porazdelitvi prometa se med leti od točke do točke in prestopnimi leti razlikuje le, kadar gre za možnost prenosa premikov z letališča Schiphol na letališče Lelystad, ki zajema določeno korist zaradi prednosti na slednjem letališču. Razen pri tveganih letih, ki se lahko iz varnostnih razlogov obravnavajo le na letališču Schiphol, je to razlikovanje neločljivo povezano z zakonitim ciljem utrditve letališča Schiphol kot letalskega vozlišča. Kot je pojasnjeno zgoraj, lahko osnutek pravil o porazdelitvi prometa prispeva k temu cilju in ne presega tistega, kar je potrebno za navedene namene, iz tega izhajajoča merila pa so objektivna. Zato se lahko razlikovanje šteje za objektivno utemeljeno in se kot tako ne more šteti za diskriminatorno. |
| --- | --- |

(88)

V osnutku pravil o porazdelitvi prometa se med leti od točke do točke in prestopnimi leti razlikuje le, kadar gre za možnost prenosa premikov z letališča Schiphol na letališče Lelystad, ki zajema določeno korist zaradi prednosti na slednjem letališču. Razen pri tveganih letih, ki se lahko iz varnostnih razlogov obravnavajo le na letališču Schiphol, je to razlikovanje neločljivo povezano z zakonitim ciljem utrditve letališča Schiphol kot letalskega vozlišča. Kot je pojasnjeno zgoraj, lahko osnutek pravil o porazdelitvi prometa prispeva k temu cilju in ne presega tistega, kar je potrebno za navedene namene, iz tega izhajajoča merila pa so objektivna. Zato se lahko razlikovanje šteje za objektivno utemeljeno in se kot tako ne more šteti za diskriminatorno.

| (89) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da merila, ki so jih nizozemski organi vzpostavili za namene razlikovanja med dvema različnima vrstama namembnih krajev, zagotavljajo, da se vsi namembni kraji, ki imajo enak učinek na letališče Schiphol kot vozlišče, obravnavajo enako. |
| --- | --- |

(89)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da merila, ki so jih nizozemski organi vzpostavili za namene razlikovanja med dvema različnima vrstama namembnih krajev, zagotavljajo, da se vsi namembni kraji, ki imajo enak učinek na letališče Schiphol kot vozlišče, obravnavajo enako.

| (90) | To se uporablja tudi za namembne kraje, ki niso vključeni v Prilogo 1 k osnutku odloka, ker na podlagi informacij, ki so doslej na voljo nizozemskim organom, ne dosegajo praga 10 % potnikov, ki prestopajo. Prevozniki si lahko dejansko zagotovijo obravnavanje enega ali več navedenih namembnih krajev kot namembnih krajev prestopnega leta na podlagi ustreznih podatkov, vključno z ustreznimi napovedmi in podatki o drugih evropskih letališčih (glej člen 1(3) in (4) ter člen 3 osnutka odloka) (29). Določbe teh pravil prevoznikom zagotavljajo največje možnosti, da utemeljijo svoje trditve v zvezi s tem, vključno z na primer uporabo podatkov o letih za zvezo, ki jo rezervira potnik sam (30), ali podatkov, ki jih zbere letališče. |
| --- | --- |

(90)

To se uporablja tudi za namembne kraje, ki niso vključeni v Prilogo 1 k osnutku odloka, ker na podlagi informacij, ki so doslej na voljo nizozemskim organom, ne dosegajo praga 10 % potnikov, ki prestopajo. Prevozniki si lahko dejansko zagotovijo obravnavanje enega ali več navedenih namembnih krajev kot namembnih krajev prestopnega leta na podlagi ustreznih podatkov, vključno z ustreznimi napovedmi in podatki o drugih evropskih letališčih (glej člen 1(3) in (4) ter člen 3 osnutka odloka) (29). Določbe teh pravil prevoznikom zagotavljajo največje možnosti, da utemeljijo svoje trditve v zvezi s tem, vključno z na primer uporabo podatkov o letih za zvezo, ki jo rezervira potnik sam (30), ali podatkov, ki jih zbere letališče.

29

30

| (91) | Zato se lahko sklene, da osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne diskriminira med namembnimi kraji v Uniji. |
| --- | --- |

(91)

Zato se lahko sklene, da osnutek pravil o porazdelitvi prometa ne diskriminira med namembnimi kraji v Uniji.

—   Odsotnost diskriminacije na podlagi državljanstva ali identitete letalskih prevoznikov

Odsotnost diskriminacije na podlagi državljanstva ali identitete letalskih prevoznikov

| (92) | Merila, opredeljena za razlikovanje med namembnimi kraji, ki so objektivna, ob upoštevanju cilja ukrepa zagotavljajo, da ni diskriminacije na podlagi državljanstva ali identitete letalskega prevoznika. Vsi letalski prevozniki se obravnavajo enako na podlagi istih meril. |
| --- | --- |

(92)

Merila, opredeljena za razlikovanje med namembnimi kraji, ki so objektivna, ob upoštevanju cilja ukrepa zagotavljajo, da ni diskriminacije na podlagi državljanstva ali identitete letalskega prevoznika. Vsi letalski prevozniki se obravnavajo enako na podlagi istih meril.

| (93) | Kot je podrobno pojasnjeno zgoraj, člen 3 osnutka odloka zagotavlja, da je dodeljena prednost na letališču Lelystad na voljo le prevoznikom, ki prispevajo h krepitvi letališča Schiphol kot letalskega vozlišča, tj. glavnemu cilju osnutka pravil o porazdelitvi prometa, in sicer prek pretvorbe slotov, da bi se ti uporabljali izključno za prestopne lete. |
| --- | --- |

(93)

Kot je podrobno pojasnjeno zgoraj, člen 3 osnutka odloka zagotavlja, da je dodeljena prednost na letališču Lelystad na voljo le prevoznikom, ki prispevajo h krepitvi letališča Schiphol kot letalskega vozlišča, tj. glavnemu cilju osnutka pravil o porazdelitvi prometa, in sicer prek pretvorbe slotov, da bi se ti uporabljali izključno za prestopne lete.

5.2.3   Skladnost s pravili Unije o dodeljevanju slotov

Skladnost s pravili Unije o dodeljevanju slotov

| (94) | V skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 je uresničevanje prometnih pravic odvisno od predpisov Unije, ki se uporabljajo, zlasti v zvezi z dodeljevanjem slotov. To je zdaj obravnavano v uredbi o slotih. |
| --- | --- |

(94)

V skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 je uresničevanje prometnih pravic odvisno od predpisov Unije, ki se uporabljajo, zlasti v zvezi z dodeljevanjem slotov. To je zdaj obravnavano v uredbi o slotih.

| (95) | Po navedbah nizozemskih organov je iz analize, izvedene v skladu s členom 3 uredbe o slotih, razvidno, da bo zmogljivost na letališču Lelystad z izvajanjem komercialnih operacij premajhna. Zato bo v skladu s to določbo določeno kot koordinirano letališče. |
| --- | --- |

(95)

Po navedbah nizozemskih organov je iz analize, izvedene v skladu s členom 3 uredbe o slotih, razvidno, da bo zmogljivost na letališču Lelystad z izvajanjem komercialnih operacij premajhna. Zato bo v skladu s to določbo določeno kot koordinirano letališče.

| (96) | Dodeljevanje slotov na koordiniranih letališčih mora biti v skladu z drugimi določbami navedene uredbe, zlasti s členoma 8 in 10 Uredbe. |
| --- | --- |

(96)

Dodeljevanje slotov na koordiniranih letališčih mora biti v skladu z drugimi določbami navedene uredbe, zlasti s členoma 8 in 10 Uredbe.

| (97) | Člen 2(2) osnutka odloka določa, da prednost iz osnutka odloka „ne posega v uredbo o slotih“. Kot je pojasnjeno v pojasnjevalnih opombah v osnutku odloka, se bo zato uporabljal samo v primeru zahtevkov, ki bodo po uporabi splošno veljavnih meril iz navedene uredbe ostali neskladni. |
| --- | --- |

(97)

Člen 2(2) osnutka odloka določa, da prednost iz osnutka odloka „ne posega v uredbo o slotih“. Kot je pojasnjeno v pojasnjevalnih opombah v osnutku odloka, se bo zato uporabljal samo v primeru zahtevkov, ki bodo po uporabi splošno veljavnih meril iz navedene uredbe ostali neskladni.

| (98) | V zvezi s tem je vključen sklic na člen 10(6) uredbe o slotih. V skladu s to določbo prednost iz Uredbe za nove udeležence na koordiniranem letališču ne posega v člen 8(1) Uredbe (EGS) št. 2408/92. Člen 8(1) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je bil nadomeščen s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008, ki je sedanja pravna podlaga za vzpostavitev pravil o porazdelitvi prometa (in njihovo oceno s strani Komisije). Zato se lahko prednost prilagodi v okviru porazdelitve prometa, določene v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008, če je taka prilagoditev omejena na to, kar je nujno potrebno za dosego cilja zadevnih pravil o porazdelitvi prometa. |
| --- | --- |

(98)

V zvezi s tem je vključen sklic na člen 10(6) uredbe o slotih. V skladu s to določbo prednost iz Uredbe za nove udeležence na koordiniranem letališču ne posega v člen 8(1) Uredbe (EGS) št. 2408/92. Člen 8(1) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je bil nadomeščen s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008, ki je sedanja pravna podlaga za vzpostavitev pravil o porazdelitvi prometa (in njihovo oceno s strani Komisije). Zato se lahko prednost prilagodi v okviru porazdelitve prometa, določene v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008, če je taka prilagoditev omejena na to, kar je nujno potrebno za dosego cilja zadevnih pravil o porazdelitvi prometa.

| (99) | V tem primeru se pravilo o prednosti iz člena 2(2) osnutka odloka določi šele po uporabi merila o prednosti iz uredbe o slotih in je omejeno na slote, ki jih zajemajo pravila, kar ustreza 10 000 premikom (31). Ta prilagoditev prednosti ne presega tistega, kar je potrebno za dosego cilja osnutka pravil o porazdelitvi prometa, in je torej združljiva z uredbo o slotih. |
| --- | --- |

(99)

V tem primeru se pravilo o prednosti iz člena 2(2) osnutka odloka določi šele po uporabi merila o prednosti iz uredbe o slotih in je omejeno na slote, ki jih zajemajo pravila, kar ustreza 10 000 premikom (31). Ta prilagoditev prednosti ne presega tistega, kar je potrebno za dosego cilja osnutka pravil o porazdelitvi prometa, in je torej združljiva z uredbo o slotih.

31

| (100) | Prav tako je pravilo iz člena 3 osnutka odloka, v skladu s katerim se lahko člen 2(2) za slote na letališču Schiphol uporabi le za prestopne lete, neločljivo povezano s porazdelitvijo prometa in dejansko značilno za kakršno koli tako porazdelitev. Zato se mora prav tako šteti, da je združljivo z uredbo o slotih. |
| --- | --- |

(100)

Prav tako je pravilo iz člena 3 osnutka odloka, v skladu s katerim se lahko člen 2(2) za slote na letališču Schiphol uporabi le za prestopne lete, neločljivo povezano s porazdelitvijo prometa in dejansko značilno za kakršno koli tako porazdelitev. Zato se mora prav tako šteti, da je združljivo z uredbo o slotih.

5.2.4   Skladnost z drugimi pravili Unije

Skladnost z drugimi pravili Unije

| (101) | Komisija ugotavlja, da je edini predmet ocene, ki jo je treba izvesti v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008, nacionalno pravilo glede „urejanja porazdelitve zračnega prometa“ [prvi pododstavek člena 19(3)]. Kar zadeva skladnost z odstavkom 1 navedenega člena, sta dejstvo, da bo letališče Lelystad v določenem trenutku odprto za komercialne operacije, in obseg teh možnih operacij izhodišči, potrebni za navedeno porazdelitev prometa. Ti elementi niso del same porazdelitve. Pogoji same porazdelitve prometa ne morejo negativno vplivati na skladnost s pravili Unije o varnosti, varovanju in varstvu okolja, kot določa člen 19(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008. Zato v zvezi s temi elementi ni nobenih pomislekov glede nezdružljivosti s to določbo. |
| --- | --- |

(101)

Komisija ugotavlja, da je edini predmet ocene, ki jo je treba izvesti v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008, nacionalno pravilo glede „urejanja porazdelitve zračnega prometa“ [prvi pododstavek člena 19(3)]. Kar zadeva skladnost z odstavkom 1 navedenega člena, sta dejstvo, da bo letališče Lelystad v določenem trenutku odprto za komercialne operacije, in obseg teh možnih operacij izhodišči, potrebni za navedeno porazdelitev prometa. Ti elementi niso del same porazdelitve. Pogoji same porazdelitve prometa ne morejo negativno vplivati na skladnost s pravili Unije o varnosti, varovanju in varstvu okolja, kot določa člen 19(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008. Zato v zvezi s temi elementi ni nobenih pomislekov glede nezdružljivosti s to določbo.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (102) | Komisija na podlagi ocene dejstev in predvidevanj iz uradnega obvestila nizozemskih organov ugotavlja, da so načrtovana pravila o porazdelitvi prometa združljiva s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 – |
| --- | --- |

(102)

Komisija na podlagi ocene dejstev in predvidevanj iz uradnega obvestila nizozemskih organov ugotavlja, da so načrtovana pravila o porazdelitvi prometa združljiva s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrepi, določeni v osnutku ministrskega odloka ter osnutku odloka ministrstva za infrastrukturo in vodo o porazdelitvi zračnega prometa med letališče Lelystad in letališče Schiphol, kot sta bila 29. marca 2019 priglašena Komisiji ter spremenjena z dopisoma z dne 3. julija 2019 in 11. julija 2019, se odobrijo.

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 24. septembra 2019

Za Komisijo

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

1

(2)  Nizozemski organi so 12. julija 2018 Komisijo uradno obvestili o prvem svežnju pravil o porazdelitvi prometa za letališči Schiphol in Lelystad. Nizozemski organi so to obvestilo 4. decembra 2018 preklicali.

2

(3)  Evidentirano pod številko Ares (2019)2057632.

3

(4)  Evidentirano pod številko Ares (2019)2256246.

4

(5)  Aanmelding verkeersverdelingsregel voor de Nederlandse luchthavens Lelystad Airport en Schiphol.

5

(6)  Te tri študije je opravila družba za svetovanje Seo Amsterdam Economics.

6

(7)  
  UL C 136, 12.4.2019, str. 26.

7

(8)  Evidentirano pod številko Ares (2019)4236859.

8

(9)  Evidentirano pod številko Ares (2019)4595066.

9

(10)  Evidentirano pod številko Ares (2019)4595552.

10

(11)  Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1).

11

(12)  Zunanja letalska politika EU – reševanje prihodnjih izzivov, COM(2012) 556 final z dne 27. septembra 2012.

12

(13)  Akcijski načrt letališča Schiphol (2016).

13

(14)  Uredba (EU) št. 598/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev operacij na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive 2002/30/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 65).

14

(15)  Ker bo vzletno-pristajalna steza široka 45 metrov, bo letališče primerno za posebne zrakoplove, kot so Boeing 737 ter Airbus A320 in A321.

15

(16)  Skupina KLM vključuje odvisni podjetji Transavia in Martinair v 100-odstotni lasti. Leta 2004 se je skupina KLM združila z družbo Air France.

16

(17)  SkyTeam je združenje letalskih prevoznikov, ki ima zdaj 20 članov z dostopom do 1 074 namembnih krajev po vsem svetu.

17

(18)  Skupina KLM ima več kot 55 % vseh letnih slotov na letališču Schiphol. Podatki so na voljo pri koordinatorju slotov Airport Coordination Netherlands.

18

(19)  Poleg tega so se nizozemski organi že odločili, da se bo z letom 2021 avtocesta A6 do letališča Lelystad razširila z dveh pasov na tri, pri čemer bo zgrajen izvoz do letališča, s čimer se bo dostop do letališča še olajšal.

19

(20)  Za podoben primer glej Odločbo Komisije 95/259/ES z dne 14. marca 1995 o postopku v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 (zadeva VII/AMA/9/94 – francoska pravila o porazdelitvi prometa za letališki sistem Pariza), UL L 162, 13.7.1995, str. 25–36, oddelek VI.

20

(21)  Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8).

21

(22)  Glej opombo 20.

22

(23)  Odločba Komisije 98/710/ES z dne 16. septembra 1998 o postopku v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 (zadeva VII/AMA/11/98 – italijanska pravila o porazdelitvi prometa za letališki sistem Milana) (UL L 337, 12.12.1998, str. 42), uvodna izjava 45.

23

(24)  Odločba Komisije 2001/163/ES z dne 21. decembra 2000 o postopku v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 (zadeva TREN/AMA/12/00 – italijanska pravila o porazdelitvi prometa za letališči sistem Milana) (UL L 58, 28.2.2001, str. 29), uvodna izjava 45.

24

(25)  Zunanja letalska politika EU – reševanje prihodnjih izzivov, COM(2012) 556 final z dne 27. septembra 2012.

25

(26)  Glej uvodno izjavo 41 zgoraj.

26

(27)  Ugotovitve študije temeljijo na znanih namembnih krajih in ne upoštevajo možnosti, da prevozniki dokažejo, da se lahko tudi drugi namembni kraji v enaki meri štejejo za namembne kraje prestopnih letov. Glej uvodno izjavo 90 spodaj.

27

(28)  Npr. sodba z dne 30. septembra 2010 v zadevi Uzonyi, C-133/09, ECLI:EU:C:2010:563, točka 31.

28

(29)  Glej uvodni izjavi 15 in 16 zgoraj.

29

(30)  S takim orodjem lahko potnik rezervira dva zaporedna leta in po potrebi uporabi zavarovanje, tj. za nadomestni let ali hotel, če je potrebno zaradi zamud, odpovedi ali prerazporeditve letov. Splošno znana dobavitelja sta družbi Dohop (https://www.dohop.com/) in, Kiwi (https://www.kiwi.com/en/pages/content/about/).

30

(31)  Kot je pojasnjeno zgoraj (uvodni izjavi 12 in 85), se bo število zadevnih slotov na letališču Lelystad povečalo šele po vrednotenju ureditve in ločeni odobritvi Komisije. Ureditev, obravnavana v tem sklepu, je omejena na zgoraj omenjeno število 10 000 slotov.

31

---