# Az Európai Unió L 184/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 184 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. július 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 184

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. július 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/1172 határozata (2019. június 6.) az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint a megállapodás egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | Megállapodás az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség között, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1173 végrehajtási rendelete (2019. július 2.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ayrshire New Potatoes/Ayrshire Earlies [OFJ]) | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1174 végrehajtási rendelete (2019. július 9.) az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2019-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról | 12 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/1175 végrehajtási határozata (2019. július 9.) a 98/70/EK és a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló Roundtable on Sustainable Palm Oil RED elnevezésű önkéntes rendszer elismeréséről | 21 |
| | | BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzata – 2019. március | 23 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2019/1172 határozata (2019. június 6.) az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint a megállapodás egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról

1

Megállapodás az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség között, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/1173 végrehajtási rendelete (2019. július 2.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ayrshire New Potatoes/Ayrshire Earlies [OFJ])

11

*

A Bizottság (EU) 2019/1174 végrehajtási rendelete (2019. július 9.) az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2019-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról

12

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2019/1175 végrehajtási határozata (2019. július 9.) a 98/70/EK és a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló Roundtable on Sustainable Palm Oil RED elnevezésű önkéntes rendszer elismeréséről

21

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzata – 2019. március

23

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.7.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/1

---

A TANÁCS (EU) 2019/1172 HATÁROZATA

(2019. június 6.)

az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint a megállapodás egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke (1) bekezdése második albekezdésének d) pontjára és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2016. június 10-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2016. június 10-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről.

| (2) | A tárgyalások sikeresen lezárultak a megállapodás 2018. május 24-i parafálásával. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások sikeresen lezárultak a megállapodás 2018. május 24-i parafálásával.

| (3) | Az Unión belüli biztonság fenntartása érdekében folytatott bűnüldözési információcsere javítását a tagállamok egymástól elszigetelten nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel a nemzetközi bűnözés jellegére, amely nem áll meg az Unió határainál. A határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés előmozdítása szempontjából központi jelentőségű, hogy a tagállamoknak és a Liechtensteini Hercegségnek kölcsönösen lehetőségük legyen hozzáférni a DNS-elemzési állományok, a daktiloszkópiai azonosítási rendszerek és a gépjármű-nyilvántartási adatok nemzeti adatbázisaihoz. |
| --- | --- |

(3)

Az Unión belüli biztonság fenntartása érdekében folytatott bűnüldözési információcsere javítását a tagállamok egymástól elszigetelten nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel a nemzetközi bűnözés jellegére, amely nem áll meg az Unió határainál. A határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés előmozdítása szempontjából központi jelentőségű, hogy a tagállamoknak és a Liechtensteini Hercegségnek kölcsönösen lehetőségük legyen hozzáférni a DNS-elemzési állományok, a daktiloszkópiai azonosítási rendszerek és a gépjármű-nyilvántartási adatok nemzeti adatbázisaihoz.

| (4) | Írországra nézve a 2008/615/IB tanácsi határozat (1), a 2008/616/IB tanácsi határozat (2) és annak melléklete, valamint 2009/905/IB tanácsi kerethatározat (3) kötelező, ezért rész vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(4)

Írországra nézve a 2008/615/IB tanácsi határozat (1), a 2008/616/IB tanácsi határozat (2) és annak melléklete, valamint 2009/905/IB tanácsi kerethatározat (3) kötelező, ezért rész vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

| (5) | Az Egyesült Királyságra nézve a 2008/615/IB határozat, a 2008/616/IB határozat és annak melléklete, valamint a 2009/905/IB kerethatározat kötelező, ezért rész vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyságra nézve a 2008/615/IB határozat, a 2008/616/IB határozat és annak melléklete, valamint a 2009/905/IB kerethatározat kötelező, ezért rész vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (7) | A megállapodást alá kell írni, valamint a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatot jóvá kell hagyni. A megállapodás egyes rendelkezéseit a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(7)

A megállapodást alá kell írni, valamint a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatot jóvá kell hagyni. A megállapodás egyes rendelkezéseit a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás megkötésére.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács az Unió nevében jóváhagyja a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatot.

3. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

4. cikk

A megállapodás 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban a megállapodás 5. cikkének (1) és (2) bekezdését a megállapodás aláírásának napjától (4) a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. június 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. BIRCHALL

---

(1)  A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 2008/616/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról (HL L 210., 2008.8.6., 12. o.).

2

(3)  A Tanács 2009/905/IB kerethatározata (2009. november 30.) a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról (HL L 322., 2009.12.9., 14. o.).

3

(4)  A megállapodás aláírásának napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 2019.7.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/3

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség között, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ,

egyrészről, valamint

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,

másrészről,

a továbbiakban együttesen: a Szerződő Felek,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az egyéni szabadság védelmét szolgáló szabályok sérelme nélkül javítsák az Európai Unió tagállamai, valamint a Liechtensteini Hercegség közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködést,

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a Szerződő Felek között jelenleg fennálló kapcsolatok, különösen az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (1) szoros együttműködést tettek lehetővé a bűnözés elleni küzdelem területén,

RÁMUTATVA ARRA, hogy a Szerződő Felek közös érdeke annak biztosítása, hogy az Európai Unió tagállamai, valamint a Liechtensteini Hercegség között a rendőrségi együttműködés gyors és hatékony módon valósuljon meg, amely összeegyeztethető nemzeti jogrendszerük alapelveivel, és amely összhangban van az 1950. november 4-én Rómában aláírt, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított egyéni jogokkal és elvekkel,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy az információknak és bűnüldözési operatív információknak az Európai Unió tagállamai bűnüldöző hatóságai közötti cseréjének egyszerűsítéséről szóló, 2006. december 18-i 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (2) már tartalmaz olyan szabályokat, amelyek lehetővé teszik az Európai Unió tagállamai, valamint a Liechtensteini Hercegség bűnüldöző hatóságai számára, hogy a nyomozások vagy bűnüldözési operatív műveletek végrehajtása céljából hatékonyan és gyorsan kicseréljék a meglévő információkat és bűnüldözési operatív információkat,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a nemzetközi együttműködés a bűnüldözés területén történő élénkítése szempontjából alapvető fontosságú, hogy gyorsan és hatékonyan kerülhessen sor pontos információk kicserélésére,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a cél olyan eljárások bevezetése, amelyek révén elősegíthető a gyors, hatékony és költségkímélő adatcsere-eszközök alkalmazása és az adatok közös felhasználása keretében ezen eljárásokban érvényesülnie kell az elszámoltathatóságnak, valamint azoknak megfelelő garanciákat kell tartalmaznia az adatok pontosságára és biztonságára vonatkozóan a továbbítás és tárolás során, továbbá tartalmazniuk kell az adatcsere rögzítésére és az átadott információk felhasználási korlátozásaira vonatkozó eljárásokat,

KIFEJTVE, hogy a fentiek értelmében ez a megállapodás a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (3), a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB tanácsi határozat (4) és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/905/IB tanácsi kerethatározat (5) fő rendelkezésein alapuló rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az információk cseréjének megkönnyítését szolgálják, és lehetővé teszik, hogy az Európai Unió tagállamai, valamint a Liechtensteini Hercegség hozzáférést biztosítsanak egymás számára automatizált DNS-elemzési állományaikhoz, automatizált daktiloszkópiai azonosítási rendszereikhez és gépjármű-nyilvántartási adataikhoz,

RÁMUTATVA ARRA, hogy a nemzeti DNS-elemzési állományokból és automatizált daktiloszkópiai azonosítási rendszerekből származó adatok esetében a „találat/nincs találat” rendszernek lehetővé kell tennie a keresést végző állam számára, hogy – második lépésként – az adott dokumentációhoz kapcsolódó személyes adatokat kérjen az azt kezelő államtól, és szükség esetén a kölcsönös segítségnyújtási eljárások – többek között a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat alapján elfogadott eljárások – révén további információkat kérjen,

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy az említett rendelkezések jelentősen felgyorsítanák a jelenlegi eljárásokat azáltal, hogy az Európai Unió tagállamai és a Liechtensteini Hercegség számára láthatóvá válik, hogy van-e olyan másik állam, amely rendelkezik a számára szükséges információkkal, és ha van, melyik az,

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a határokon átnyúló adatösszehasonlítás új dimenziót nyit majd a bűnözéssel szembeni küzdelemben és az adatok összehasonlítása révén szerzett információk új nyomozási megközelítéseket fognak megnyitni, és így kulcsfontosságú szerepet játszanak majd az állami bűnüldöző szervek és igazságügyi hatóságok segítésében,

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a szabályok az államok nemzeti adatbázisainak hálózatba kapcsolásán alapulnak,

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni az államok számára a személyes és nem személyes adatok átadását a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező nagyszabású eseményekkel kapcsolatos, a bűncselekmények megelőzése, valamint a közrend és a közbiztonság fenntartása céljából való információcsere javítása érdekében,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy az információcsere javítása mellett szükség van a rendőri szervek közötti szorosabb együttműködés egyéb formáinak szabályozására is, különösen közös biztonsági műveletek (pl. közös járőrszolgálatok) révén,

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a „találat/nincs találat” rendszer struktúrát ad az anonim profilok összehasonlításához, amelynek esetében a további személyes adatok cseréjére csak találatot követően kerül sor, és amely adatok átadására és átvételére a nemzeti jog az irányadó, a jogsegélyre vonatkozó szabályokat is beleértve, és ez a megoldás megfelelő adatvédelmi rendszert biztosít, leszögezve, hogy a személyes adatok más államnak való átadása megfelelő szintű adatvédelmet igényel a fogadó állam részéről,

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a Liechtensteini Hercegségnek kell viselnie az e megállapodás alkalmazásával kapcsolatosan a saját hatóságainál felmerült költségeket,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálása fontos lépés az igazságügyi információk biztonságosabb és hatékonyabb cseréje felé, a Liechtensteini Hercegségnek be kell tartania a 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseit,

ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) megfelelő, a Liechtensteini Hercegség nemzeti jogának megfelelően meghatározott személyesadat-védelmi szintnek kell vonatkoznia a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából a Liechtensteini Hercegség hatóságai által e megállapodás alapján végzett személyesadat-kezelésre,

ANNAK ALAPJÁN, hogy az Európai Unió tagállamai, valamint a Liechtensteini Hercegség között kölcsönös bizalom áll fenn jogrendszerük felépítése és működése iránt,

FIGYELEMMEL ARRA, hogy a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a daktiloszkópiai adatok és DNS-profilok svájci információs rendszereinek keretében folytatott együttműködési megállapodás (7) alapján mindkét ország ugyanazt az adatbázist és információcsere rendszereket használja a DNS-profilok és daktiloszkópiai adatok tekintetében,

FELISMERVE, hogy a két- és többoldalú egyezmények rendelkezései továbbra is alkalmazandók az e megállapodás által nem érintett valamennyi kérdés tekintetében,

ÚGY HATÁROZTAK, HOGY MEGKÖTIK EZT A MEGÁLLAPODÁST:

1. cikk

Tárgy és cél

1.   E megállapodásnak megfelelően a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat 1–24. cikke, 25. cikkének (1) bekezdése, 26–32. cikke és 34. cikke alkalmazandó a Liechtensteini Hercegség és az egyes tagállamok közötti kétoldalú kapcsolatokban.

2.   E megállapodásnak megfelelően a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat 1–19. cikke és 21. cikke és melléklete – kivéve annak 4. fejezete 1. pontját – alkalmazandó a Liechtensteini Hercegség és az egyes tagállamok közötti kétoldalú kapcsolatokban.

3.   A 2008/615/IB és a 2008/616/IB tanácsi határozatokkal összhangban a tagállamok által tett nyilatkozatok alkalmazandók a tagállamoknak a Liechtensteini Hercegséggel fennálló kétoldalú kapcsolataiban is.

4.   E megállapodásnak megfelelően a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat 1–5. cikke és 6. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó a Liechtensteini Hercegség és az egyes tagállamok közötti kétoldalú kapcsolatokban.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

1.   „Szerződő Felek”: az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség;

„Szerződő Felek”

2.   „tagállam”: az Európai Unió valamely tagállama;

„tagállam”

3.   „állam”: valamely tagállam vagy a Liechtensteini Hercegség.

„állam”

3. cikk

Egységes alkalmazás és értelmezés

1.   A Szerződő Felek az 1. cikkben említett rendelkezéseknek a lehető legegységesebb alkalmazása és értelmezése érdekében folyamatosan figyelik az Európai Unió Bírósága és a Liechtensteini Hercegség illetékes bíróságai említett rendelkezésekkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának fejlődési irányát. E célból egy olyan eljárást hoznak létre, amely biztosítja az ilyen ítélkezési gyakorlat rendszeres kölcsönös továbbítását.

2.   A Liechtensteini Hercegség jogosult beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani az Európai Unió Bíróságához olyan esetekben, amelyekben egy tagállam bírósága előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel fordult hozzá az 1. cikkben említett bármely rendelkezés értelmezésével kapcsolatban.

4. cikk

Vitarendezés

A Liechtensteini Hercegség és valamely tagállam között e megállapodás vagy az 1. cikkben említett bármely rendelkezés értelmezésével vagy alkalmazásával, valamint módosításaival kapcsolatosan felmerülő jogvitát a felek az Európai Unió tagállamai, valamint a Liechtensteini Hercegség kormányképviselőinek ülésén történő megbeszélésre terjeszthetik fel annak gyors rendezése céljából.

5. cikk

Módosítások

1.   Amennyiben szükségessé válik az 1. cikkben említett rendelkezések módosítása, az Európai Unió a lehető leghamarabb értesíti a Liechtensteini Hercegséget a módosításról, és begyűjti annak esetleges észrevételeit.

2.   Az Európai Unió az 1. cikkben említett rendelkezések bármely módosításáról annak elfogadását követően haladéktalanul értesíti a Liechtensteini Hercegséget.

A Liechtensteini Hercegség önállóan dönt arról, hogy elfogadja-e a módosítások tartalmát, illetve hogy azokat átülteti-e a belső jogrendjébe. Erről a döntéséről az első albekezdésben említett értesítéstől számított három hónapon belül tájékoztatja az Európai Uniót.

3.   Amennyiben a módosítás tartalma a Liechtensteini Hercegség számára csak az alkotmányos követelmények teljesítését követően válhat kötelezővé, Liechtensteini Hercegség az értesítéssel egyidejűleg tájékoztatja erről az Európai Uniót. A Liechtensteini Hercegség haladéktalanul írásban tájékoztatja az Európai Uniót valamennyi alkotmányos követelmény teljesítéséről. Amennyiben nem kötelező népszavazást tartani, az értesítést a népszavazásra megállapított határidő elteltét követően haladéktalanul meg kell tenni. Amennyiben kötelező népszavazást tartani, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió általi értesítéstől számított legfeljebb tizennyolc hónap áll rendelkezésére, amely időszakon belül meg kell tennie az értesítését. A módosításnak a Liechtensteini Hercegség számára megállapított hatálybalépési időpontjától az alkotmányos követelmények teljesítéséről szóló értesítésig a Liechtensteini Hercegség – amennyiben lehetséges – ideiglenesen alkalmazza az ilyen jogi aktus vagy rendelkezés tartalmát.

4.   Ha a Liechtensteini Hercegség nem fogadja el a módosítás tartalmát, e megállapodást fel kell függeszteni. A Szerződő Felek megbeszélést tartanak a megállapodás megfelelő működésének folytatására vonatkozó minden lehetőség megvizsgálása céljából, ideértve a jogszabályok egyenértékűsége elismerésének lehetőségét is. A felfüggesztés megszűnik, amennyiben a Liechtensteini Hercegség értesítést küld a módosítás tartalmának elfogadásáról vagy a Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy ismét alkalmazni fogják ezt a megállapodást.

5.   Amennyiben a megállapodás felfüggesztésére előírt hat hónapos időszak lejár, és a Szerződő Felek nem állapodnak meg annak újbóli alkalmazásában, e megállapodás megszűnik.

6.   E cikk (4) és (5) bekezdése nem alkalmazandó a 2008/615/IB tanácsi határozat 3., 4. és 5. fejezetének vagy a 2008/616/IB tanácsi határozat 17. cikkének azon módosításaira, amelyeket illetően a Liechtensteini Hercegség jelezte az Európai Uniónak, hogy nem fogadja el azokat, és e döntését meg is indokolta. Ilyen esetekben és e megállapodás 10. cikkének sérelme nélkül, a vonatkozó rendelkezések módosítást megelőző változatukban foglalt tartalma továbbra is alkalmazandó a Liechtensteini Hercegség és az egyes tagállamok közötti kétoldalú kapcsolatokban.

6. cikk

Felülvizsgálat

A Szerződő Felek megállapodnak, hogy e megállapodást annak hatálybalépését követően legkésőbb öt éven belül együttesen felülvizsgálják. A felülvizsgálat különösen a megállapodás gyakorlati végrehajtását, értelmezését és fejlesztését célozza, és olyan kérdésekre is kiterjed, mint az Európai Unió fejlődésének e megállapodás tárgyával kapcsolatos következményei.

7. cikk

Más jogi aktusokhoz való viszony

1.   A Liechtensteini Hercegség továbbra is alkalmazhat a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozóan a tagállamokkal kötött, e megállapodás megkötésének időpontjában érvényben lévő két- vagy többoldalú megállapodásokat vagy egyezményeket, amennyiben e megállapodások vagy egyezmények nem összeegyeztethetetlenek e megállapodás célkitűzéseivel. A Liechtensteini Hercegség értesíti az Európai Uniót az érvényben maradó megállapodásokról és egyezményekről.

2.   A Liechtensteini Hercegség e megállapodás hatálybalépését követően köthet vagy hatályba léptethet a tagállamokkal határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó, egyéb két- vagy többoldalú megállapodásokat vagy egyezményeket, amennyiben ezek e megállapodás céljainak kiterjesztéséről vagy kibővítéséről rendelkeznek. A Liechtensteini Hercegség ezekről az új megállapodásokról vagy egyezményekről az aláírásuktól, vagy amennyiben a megállapodások vagy egyezmények aláírására e megállapodás hatálybalépése előtt került sor, a hatálybalépésüktől számított három hónapon belül értesíti az Európai Uniót.

3.   Az (1) és (2) bekezdésben említett megállapodások és megegyezések nem befolyásolhatják az e megállapodásokban vagy megegyezésekben nem részes tagállamokkal fennálló kapcsolatokat.

4.   E megállapodás nem érinti a jogsegélyre, illetve a bírósági határozatok kölcsönös elismerésére vonatkozóan fennálló megállapodásokat.

8. cikk

Értesítések, nyilatkozatok és hatálybalépés

1.   A Szerződő Felek kölcsönösen értesítik egymást az annak kifejezéséhez szükséges eljárások teljesítéséről, hogy e megállapodást magukra nézve kötelezőnek ismerik el.

2.   Az Európai Unió e megállapodást magára nézve kötelezőnek ismerheti el abban az esetben is, ha a 2008/615/IB tanácsi határozat alapján szolgáltatott vagy szolgáltatandó személyes adatok kezelésére vonatkozó határozatokat még nem hozták meg minden tagállam tekintetében.

3.   Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése e megállapodás aláírásának időpontjától kezdődően ideiglenesen alkalmazandó.

4.   Az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított, az 1. cikkben említett rendelkezések e megállapodás aláírását követő, de a hatálybalépést megelőző módosításaira vonatkozó három hónapos időtartam e megállapodás hatálybalépésének napján kezdődik.

5.   A Liechtensteini Hercegség az (1) bekezdés szerinti értesítése megtételének időpontjában, vagy amennyiben úgy rendelkeztek, bármely későbbi időpontban megteszi az 1. cikk (3) bekezdésében említett nyilatkozatokat.

6.   Ez a megállapodás az (1) bekezdés szerinti utolsó értesítés megtételének időpontját követő harmadik hónap első napján lép hatályba.

7.   A tagállamok és a Liechtensteini Hercegség részéről személyes adatok e megállapodás értelmében történő szolgáltatására csak azt követően kerülhet sor, hogy az adattovábbításban érintett államok nemzeti jogukban hatályba léptették a 2008/615/IB tanácsi határozat 6. fejezetének rendelkezéseit.

Annak ellenőrzésére, hogy ez a Liechtensteini Hercegség esetében így történik, értékelő látogatást és kísérleti adatcserét kell végezni a Liechtensteini Hercegség által elfogadott feltételeknek és szabályoknak megfelelően, amelyek hasonlóak a 2008/616/IB határozat mellékletének 4. fejezete szerint a tagállamok tekintetében végrehajtott értékelő látogatásokhoz és kísérleti adatcserékhez.

Egy átfogó értékelő jelentés alapján és a tagállamok közötti automatizált adatcsere elindításához szükséges lépésekkel azonos lépéseket követően, a Tanács határoz arról vagy azokról az időpontokról, amelytől kezdődően a tagállamok e megállapodás szerint személyes adatokat szolgáltathatnak a Liechtensteini Hercegség számára.

8.   A Liechtensteini Hercegségnek végre kell hajtania és alkalmaznia kell az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseit. A Liechtensteini Hercegség közli az Európai Bizottsággal azon főbb rendelkezések szövegét, amelyeket az említett irányelv által szabályozott területen fogadott el.

9.   A Liechtensteini Hercegségnek végre kell hajtania és alkalmaznia kell a 2009/905/IB tanácsi kerethatározat 1-24. cikkét, 25. cikkének (1) bekezdését, 26-32. cikkét és 34. cikkét. A Liechtensteini Hercegség közli az Európai Bizottsággal azon főbb rendelkezések szövegét, amelyeket az említett tanácsi kerethatározat által szabályozott területen fogadott el.

10.   A Liechtensteini Hercegség illetékes hatóságai nem alkalmazhatják a 2008/615/IB tanácsi határozat 2. fejezetének rendelkezéseit addig, ameddig a Liechtensteini Hercegség végre nem hajtja és nem alkalmazza az e cikk (8) és (9) bekezdésében említett intézkedéseket.

9. cikk

Új tagállamok csatlakozása az Európai Unióhoz

Új tagállamoknak az Európai Unióhoz való csatlakozása e megállapodás alapján jogokat és kötelezettségeket keletkeztet ezen új tagállamok, valamint a Liechtensteini Hercegség között.

10. cikk

Megszüntetés

1.   Ezt a megállapodást a Szerződő Felek bármikor felmondhatják a felmondásról szóló értesítés másik Szerződő Félnél történő letétbe helyezése útján.

2.   E megállapodás (1) bekezdésnek megfelelő felmondása a felmondásról szóló értesítés letétbe helyezésétől számított hat hónap múlva lép hatályba.

Ez a megállapodás két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende juni to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of June in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept juin deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada divdesmit septītajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, zevenentwintig juni tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de junho de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie două mii nouăsprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho júna dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega junija leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni år tjugohundranitton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Za Kneževinu Lihtenštajn

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā –

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat tal-Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Listenstaine

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

---

(1)  
  HL L 160., 2011.6.18., 3. o.

1

(2)  
  HL L 386., 2006.12.29., 89. o.

2

(3)  
  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

3

(4)  
  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.

4

(5)  
  HL L 322., 2009.12.9., 14. o.

5

(6)  
  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

6

(7)  Liechtensteini jogszabályok hivatalos gyűjteménye, LGBl 2006.75. sz.; Liechtensteini jogszabályok rendszerezett gyűjteménye, LR 0.369.101.2.

7

---

A szerződő felek nyilatkozata a megállapodás aláírása alkalmával

Az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) Szerződő Felei, kijelentik, hogy:

| | A DNS-profilok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok e megállapodás alapján történő cseréjének végrehajtása megköveteli, hogy a Liechtensteini Hercegség minden egyes tagállammal kétoldalú kapcsolatokat hozzon létre az említett adatkategóriák mindegyike tekintetében. |
| --- | --- |

A DNS-profilok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok e megállapodás alapján történő cseréjének végrehajtása megköveteli, hogy a Liechtensteini Hercegség minden egyes tagállammal kétoldalú kapcsolatokat hozzon létre az említett adatkategóriák mindegyike tekintetében.

| | Ezt elősegítendő, az összes rendelkezésre álló dokumentumot, vonatkozó szoftvert és a hasznos elérhetőségek jegyzékét megküldik a Liechtensteini Hercegség részére. |
| --- | --- |

Ezt elősegítendő, az összes rendelkezésre álló dokumentumot, vonatkozó szoftvert és a hasznos elérhetőségek jegyzékét megküldik a Liechtensteini Hercegség részére.

| | A Liechtensteini Hercegségnek lehetősége nyílik majd arra, hogy – a tapasztalatok megosztása, valamint gyakorlati és technikai támogatás megszerzése érdekében – informális partnerségeket alakítson ki azokkal a tagállamokkal, amelyek ilyen adatcserét már végrehajtottak. E partnerségek kialakítása az érintett államok közvetlen megállapodásának tárgyát képezi. |
| --- | --- |

A Liechtensteini Hercegségnek lehetősége nyílik majd arra, hogy – a tapasztalatok megosztása, valamint gyakorlati és technikai támogatás megszerzése érdekében – informális partnerségeket alakítson ki azokkal a tagállamokkal, amelyek ilyen adatcserét már végrehajtottak. E partnerségek kialakítása az érintett államok közvetlen megállapodásának tárgyát képezi.

| | A liechtensteini szakértők tájékozódás, kérdések tisztázása vagy egyéb segítségkérés céljából bármikor felvehetik a kapcsolatot a Tanács elnökségével, az Európai Bizottsággal vagy e területek vezető szakértőivel. Hasonlóképpen a Bizottság olyan javaslatok vagy közlemények készítésekor, amelynek során felveszi a kapcsolatot a tagállamok képviselőivel, a Liechtensteini Hercegség képviselőivel is felveheti a kapcsolatot. |
| --- | --- |

A liechtensteini szakértők tájékozódás, kérdések tisztázása vagy egyéb segítségkérés céljából bármikor felvehetik a kapcsolatot a Tanács elnökségével, az Európai Bizottsággal vagy e területek vezető szakértőivel. Hasonlóképpen a Bizottság olyan javaslatok vagy közlemények készítésekor, amelynek során felveszi a kapcsolatot a tagállamok képviselőivel, a Liechtensteini Hercegség képviselőivel is felveheti a kapcsolatot.

| | A liechtensteini szakértők részt vehetnek olyan üléseken, amelyek keretében a tagállamok szakértői a Tanácsban azokat a technikai kérdéseket vitatják meg, amelyek közvetlenül relevánsak a fent említett tanácsi határozatok megfelelő alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

A liechtensteini szakértők részt vehetnek olyan üléseken, amelyek keretében a tagállamok szakértői a Tanácsban azokat a technikai kérdéseket vitatják meg, amelyek közvetlenül relevánsak a fent említett tanácsi határozatok megfelelő alkalmazása tekintetében.

---

RENDELETEK

| 2019.7.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1173 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. július 2.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Ayrshire New Potatoes”/„Ayrshire Earlies” [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) az „Ayrshire New Potatoes”/„Ayrshire Earlies” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) az „Ayrshire New Potatoes”/„Ayrshire Earlies” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Ayrshire New Potatoes”/„Ayrshire Earlies” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Ayrshire New Potatoes”/„Ayrshire Earlies” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Ayrshire New Potatoes”/„Ayrshire Earlies” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. július 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 94., 2019.3.12., 5. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2019.7.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1174 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. július 9.)

az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2019-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (1) bekezdésére, 36. cikke (4) bekezdésére, 42. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (3) bekezdésére, 49. cikke (2) bekezdésére, 51. cikke (4) bekezdésére és 53. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezete szerinti alaptámogatási rendszert alkalmazó valamennyi tagállam tekintetében a Bizottság úgy állapítja meg a szóban forgó rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárt, hogy a szóban forgó rendelet II. mellékletében meghatározott éves nemzeti felső összeghatárból levonja a 42., 47., 49., 51. és 53. cikknek megfelelően meghatározott felső összeghatárokat. Az 1307/2013/EU rendelet 22. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok által az említett rendelkezés értelmében végrehajtott bármely növelést figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezete szerinti alaptámogatási rendszert alkalmazó valamennyi tagállam tekintetében a Bizottság úgy állapítja meg a szóban forgó rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárt, hogy a szóban forgó rendelet II. mellékletében meghatározott éves nemzeti felső összeghatárból levonja a 42., 47., 49., 51. és 53. cikknek megfelelően meghatározott felső összeghatárokat. Az 1307/2013/EU rendelet 22. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok által az említett rendelkezés értelmében végrehajtott bármely növelést figyelembe kell venni.

| (2) | Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezete szerinti egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó valamennyi tagállam tekintetében a Bizottság úgy állapítja meg a szóban forgó rendelet 36. cikkének (4) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárt, hogy a szóban forgó rendelet II. mellékletében meghatározott éves nemzeti felső összeghatárból levonja a 42., 47., 49., 51. és 53. cikknek megfelelően meghatározott felső összeghatárokat. Az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatár meghatározásakor a Bizottság figyelembe veszi a tagállamok által az említett rendelkezés alapján alkalmazott növelést. |
| --- | --- |

(2)

Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezete szerinti egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó valamennyi tagállam tekintetében a Bizottság úgy állapítja meg a szóban forgó rendelet 36. cikkének (4) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárt, hogy a szóban forgó rendelet II. mellékletében meghatározott éves nemzeti felső összeghatárból levonja a 42., 47., 49., 51. és 53. cikknek megfelelően meghatározott felső összeghatárokat. Az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatár meghatározásakor a Bizottság figyelembe veszi a tagállamok által az említett rendelkezés alapján alkalmazott növelést.

| (3) | Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 2. fejezete szerinti, átcsoportosítással nyújtható támogatást biztosító valamennyi tagállam tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárt az érintett tagállamok által a rendelet 42. cikkének (1) bekezdése értelmében bejelentett százalékos arány alapján állapítja meg. |
| --- | --- |

(3)

Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 2. fejezete szerinti, átcsoportosítással nyújtható támogatást biztosító valamennyi tagállam tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárt az érintett tagállamok által a rendelet 42. cikkének (1) bekezdése értelmében bejelentett százalékos arány alapján állapítja meg.

| (4) | Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezete szerinti, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra 2019-ben nyújtott támogatás tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 47. cikkének (3) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat a rendelet 47. cikke (1) bekezdésének megfelelően számítja ki úgy, hogy azok a szóban forgó rendelet II. mellékletében az érintett tagállamra vonatkozóan meghatározott éves nemzeti felső összeghatár 30 %-ának feleljenek meg. |
| --- | --- |

(4)

Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezete szerinti, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra 2019-ben nyújtott támogatás tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 47. cikkének (3) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat a rendelet 47. cikke (1) bekezdésének megfelelően számítja ki úgy, hogy azok a szóban forgó rendelet II. mellékletében az érintett tagállamra vonatkozóan meghatározott éves nemzeti felső összeghatár 30 %-ának feleljenek meg.

| (5) | Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 4. fejezete szerinti, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatást biztosító tagállamok tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 49. cikkének (2) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat az érintett tagállamok által a rendelet 49. cikkének (1) bekezdése értelmében bejelentett százalékos arány alapján állapítja meg. |
| --- | --- |

(5)

Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 4. fejezete szerinti, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatást biztosító tagállamok tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 49. cikkének (2) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat az érintett tagállamok által a rendelet 49. cikkének (1) bekezdése értelmében bejelentett százalékos arány alapján állapítja meg.

| (6) | Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 5. fejezete szerinti, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 51. cikkének (4) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat a tagállamok által a rendelet 51. cikkének (1) bekezdése értelmében bejelentett százalékos arány alapján állapítja meg, amely nem lehet nagyobb mértékű, mint a II. mellékletben előírt éves felső határ 2 %-a. |
| --- | --- |

(6)

Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 5. fejezete szerinti, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 51. cikkének (4) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat a tagállamok által a rendelet 51. cikkének (1) bekezdése értelmében bejelentett százalékos arány alapján állapítja meg, amely nem lehet nagyobb mértékű, mint a II. mellékletben előírt éves felső határ 2 %-a.

| (7) | Ha egy tagállamban a 2019-ben kérelmezett, fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás teljes összege meghaladja az 1307/2013/EU rendelet 51. cikke (4) bekezdése alapján az adott tagállam vonatkozásában meghatározott felső összeghatárt, a különbözetet az érintett tagállam finanszírozza a szóban forgó rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően, tiszteletben tartva az említett rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében meghatározott maximális összeget. Az egyértelműség érdekében ezt a maximális összeget indokolt minden egyes tagállam vonatkozásában rögzíteni. |
| --- | --- |

(7)

Ha egy tagállamban a 2019-ben kérelmezett, fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás teljes összege meghaladja az 1307/2013/EU rendelet 51. cikke (4) bekezdése alapján az adott tagállam vonatkozásában meghatározott felső összeghatárt, a különbözetet az érintett tagállam finanszírozza a szóban forgó rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően, tiszteletben tartva az említett rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében meghatározott maximális összeget. Az egyértelműség érdekében ezt a maximális összeget indokolt minden egyes tagállam vonatkozásában rögzíteni.

| (8) | A 2019-ben az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 1. fejezete szerinti, a termeléstől függő önkéntes támogatást biztosító valamennyi tagállam tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 53. cikkének (7) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárt az érintett tagállamok által a rendelet 54. cikkének (1) bekezdése értelmében bejelentett százalékos arány alapján állapítja meg. |
| --- | --- |

(8)

A 2019-ben az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 1. fejezete szerinti, a termeléstől függő önkéntes támogatást biztosító valamennyi tagállam tekintetében a Bizottság a szóban forgó rendelet 53. cikkének (7) bekezdésében említett, 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárt az érintett tagállamok által a rendelet 54. cikkének (1) bekezdése értelmében bejelentett százalékos arány alapján állapítja meg.

| (9) | A 2019-es év tekintetében az 1307/2013/EU rendelet szerinti közvetlen támogatási rendszerek végrehajtása 2019. január 1-jén kezdődött. A szóban forgó rendeletnek a 2019. igénylési évre történő alkalmazhatósága és a vonatkozó költségvetési felső határok alkalmazhatósága közötti összhang érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

A 2019-es év tekintetében az 1307/2013/EU rendelet szerinti közvetlen támogatási rendszerek végrehajtása 2019. január 1-jén kezdődött. A szóban forgó rendeletnek a 2019. igénylési évre történő alkalmazhatósága és a vonatkozó költségvetési felső határok alkalmazhatósága közötti összhang érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1307/2013/EU rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében említett alaptámogatási rendszer tekintetében a 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat e rendelet mellékletének I. pontja állapítja meg.

(2)   Az 1307/2013/EU rendelet 36. cikkének (4) bekezdésében említett egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében a 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat e rendelet mellékletének II. pontja állapítja meg.

(3)   Az 1307/2013/EU rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említett, átcsoportosítással nyújtható támogatás tekintetében a 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat e rendelet mellékletének III. pontja állapítja meg.

(4)   Az 1307/2013/EU rendelet 47. cikkének (3) bekezdésében említett, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás tekintetében a 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat e rendelet mellékletének IV. pontja állapítja meg.

(5)   Az 1307/2013/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdésében említett, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás tekintetében a 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat e rendelet mellékletének V. pontja állapítja meg.

(6)   Az 1307/2013/EU rendelet 51. cikkének (4) bekezdésében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás tekintetében a 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat e rendelet mellékletének VI. pontja állapítja meg.

(7)   Az 1307/2013/EU rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás tekintetében a 2019-re vonatkozó maximális összegeket e rendelet mellékletének VII. pontja állapítja meg.

(8)   Az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkének (7) bekezdésében említett, termeléstől függő önkéntes támogatás tekintetében a 2019-re vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárokat e rendelet mellékletének VIII. pontja állapítja meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. július 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

1

---

MELLÉKLET

I.   Az 1307/2013/EU rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében említett, az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárok

| (ezer EUR) |
| --- |
| Naptári év | 2019 |
| Belgium | 211 289 |
| Dánia | 531 810 |
| Németország | 2 988 165 |
| Írország | 825 611 |
| Görögország | 1 091 170 |
| Spanyolország | 2 845 377 |
| Franciaország | 3 025 958 |
| Horvátország | 143 257 |
| Olaszország | 2 155 184 |
| Luxemburg | 22 741 |
| Málta | 650 |
| Hollandia | 466 930 |
| Ausztria | 470 383 |
| Portugália | 279 562 |
| Szlovénia | 75 223 |
| Finnország | 262 840 |
| Svédország | 403 066 |
| Egyesült Királyság | 2 092 657 |

(ezer EUR)

Naptári év

2019

Belgium

211 289

Dánia

531 810

Németország

2 988 165

Írország

825 611

Görögország

1 091 170

Spanyolország

2 845 377

Franciaország

3 025 958

Horvátország

143 257

Olaszország

2 155 184

Luxemburg

22 741

Málta

650

Hollandia

466 930

Ausztria

470 383

Portugália

279 562

Szlovénia

75 223

Finnország

262 840

Svédország

403 066

Egyesült Királyság

2 092 657

II.   Az 1307/2013/EU rendelet 36. cikkének (4) bekezdésében említett, az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárok

| (ezer EUR) |
| --- |
| Naptári év | 2019 |
| Bulgária | 378 884 |
| Cseh Köztársaság | 472 211 |
| Észtország | 93 655 |
| Ciprus | 29 672 |
| Lettország | 148 482 |
| Litvánia | 187 426 |
| Magyarország | 733 206 |
| Lengyelország | 1 576 884 |
| Románia | 987 609 |
| Szlovákia | 253 038 |

(ezer EUR)

Naptári év

2019

Bulgária

378 884

Cseh Köztársaság

472 211

Észtország

93 655

Ciprus

29 672

Lettország

148 482

Litvánia

187 426

Magyarország

733 206

Lengyelország

1 576 884

Románia

987 609

Szlovákia

253 038

III.   Az 1307/2013/EU rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említett, az átcsoportosítással nyújtható támogatásra vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárok

| (ezer EUR) |
| --- |
| Naptári év | 2019 |
| Belgium | 46 100 |
| Bulgária | 55 900 |
| Németország | 335 480 |
| Franciaország | 687 718 |
| Horvátország | 31 765 |
| Litvánia | 72 552 |
| Lengyelország | 298 036 |
| Portugália | 23 050 |
| Románia | 101 799 |
| Egyesült Királyság | 81 479 |

(ezer EUR)

Naptári év

2019

Belgium

46 100

Bulgária

55 900

Németország

335 480

Franciaország

687 718

Horvátország

31 765

Litvánia

72 552

Lengyelország

298 036

Portugália

23 050

Románia

101 799

Egyesült Királyság

81 479

IV.   Az 1307/2013/EU rendelet 47. cikkének (3) bekezdésében említett, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásra vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárok

| (ezer EUR) |
| --- |
| Naptári év | 2019 |
| Belgium | 144 557 |
| Bulgária | 238 888 |
| Cseh Köztársaság | 258 509 |
| Dánia | 245 627 |
| Németország | 1 437 770 |
| Észtország | 43 190 |
| Írország | 363 320 |
| Görögország | 550 385 |
| Spanyolország | 1 468 030 |
| Franciaország | 2 063 154 |
| Horvátország | 95 294 |
| Olaszország | 1 111 301 |
| Ciprus | 14 593 |
| Lettország | 84 046 |
| Litvánia | 145 104 |
| Luxemburg | 10 030 |
| Magyarország | 402 860 |
| Málta | 1 573 |
| Hollandia | 201 261 |
| Ausztria | 207 521 |
| Lengyelország | 1 035 154 |
| Portugália | 179 807 |
| Románia | 570 959 |
| Szlovénia | 40 283 |
| Szlovákia | 135 498 |
| Finnország | 157 389 |
| Svédország | 209 930 |
| Egyesült Királyság | 961 573 |

(ezer EUR)

Naptári év

2019

Belgium

144 557

Bulgária

238 888

Cseh Köztársaság

258 509

Dánia

245 627

Németország

1 437 770

Észtország

43 190

Írország

363 320

Görögország

550 385

Spanyolország

1 468 030

Franciaország

2 063 154

Horvátország

95 294

Olaszország

1 111 301

Ciprus

14 593

Lettország

84 046

Litvánia

145 104

Luxemburg

10 030

Magyarország

402 860

Málta

1 573

Hollandia

201 261

Ausztria

207 521

Lengyelország

1 035 154

Portugália

179 807

Románia

570 959

Szlovénia

40 283

Szlovákia

135 498

Finnország

157 389

Svédország

209 930

Egyesült Királyság

961 573

V.   Az 1307/2013/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdésében említett, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatásra vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárok

| (ezer EUR) |
| --- |
| Naptári év | 2019 |
| Dánia | 2 857 |
| Szlovénia | 2 122 |

(ezer EUR)

Naptári év

2019

Dánia

2 857

Szlovénia

2 122

VI.   Az 1307/2013/EU rendelet 51. cikkének (4) bekezdésében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatásra vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárok

| (ezer EUR) |
| --- |
| Naptári év | 2019 |
| Belgium | 9 095 |
| Bulgária | 3 176 |
| Cseh Köztársaság | 1 723 |
| Dánia | 14 328 |
| Németország | 47 926 |
| Észtország | 979 |
| Írország | 24 221 |
| Görögország | 36 692 |
| Spanyolország | 97 869 |
| Franciaország | 68 772 |
| Horvátország | 6 353 |
| Olaszország | 37 043 |
| Ciprus | 657 |
| Lettország | 5 603 |
| Litvánia | 6 046 |
| Luxemburg | 501 |
| Magyarország | 5 371 |
| Málta | 21 |
| Hollandia | 13 417 |
| Ausztria | 13 835 |
| Lengyelország | 34 505 |
| Portugália | 11 987 |
| Románia | 23 752 |
| Szlovénia | 2 014 |
| Szlovákia | 1 706 |
| Finnország | 5 246 |
| Svédország | 10 497 |
| Egyesült Királyság | 16 405 |

(ezer EUR)

Naptári év

2019

Belgium

9 095

Bulgária

3 176

Cseh Köztársaság

1 723

Dánia

14 328

Németország

47 926

Észtország

979

Írország

24 221

Görögország

36 692

Spanyolország

97 869

Franciaország

68 772

Horvátország

6 353

Olaszország

37 043

Ciprus

657

Lettország

5 603

Litvánia

6 046

Luxemburg

501

Magyarország

5 371

Málta

21

Hollandia

13 417

Ausztria

13 835

Lengyelország

34 505

Portugália

11 987

Románia

23 752

Szlovénia

2 014

Szlovákia

1 706

Finnország

5 246

Svédország

10 497

Egyesült Királyság

16 405

VII.   Az 1307/2013/EU rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatásra vonatkozó maximális összegek

| (ezer EUR) |
| --- |
| Naptári év | 2019 |
| Belgium | 9 637 |
| Bulgária | 15 926 |
| Cseh Köztársaság | 17 234 |
| Dánia | 16 375 |
| Németország | 95 851 |
| Észtország | 2 879 |
| Írország | 24 221 |
| Görögország | 36 692 |
| Spanyolország | 97 869 |
| Franciaország | 137 544 |
| Horvátország | 6 353 |
| Olaszország | 74 087 |
| Ciprus | 973 |
| Lettország | 5 603 |
| Litvánia | 9 674 |
| Luxemburg | 669 |
| Magyarország | 26 857 |
| Málta | 105 |
| Hollandia | 13 417 |
| Ausztria | 13 835 |
| Lengyelország | 69 010 |
| Portugália | 11 987 |
| Románia | 38 064 |
| Szlovénia | 2 686 |
| Szlovákia | 9 033 |
| Finnország | 10 493 |
| Svédország | 13 995 |
| Egyesült Királyság | 64 105 |

(ezer EUR)

Naptári év

2019

Belgium

9 637

Bulgária

15 926

Cseh Köztársaság

17 234

Dánia

16 375

Németország

95 851

Észtország

2 879

Írország

24 221

Görögország

36 692

Spanyolország

97 869

Franciaország

137 544

Horvátország

6 353

Olaszország

74 087

Ciprus

973

Lettország

5 603

Litvánia

9 674

Luxemburg

669

Magyarország

26 857

Málta

105

Hollandia

13 417

Ausztria

13 835

Lengyelország

69 010

Portugália

11 987

Románia

38 064

Szlovénia

2 686

Szlovákia

9 033

Finnország

10 493

Svédország

13 995

Egyesült Királyság

64 105

VIII.   Az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkének (7) bekezdésében említett, a termeléstől függő önkéntes támogatásra vonatkozó éves nemzeti felső összeghatárok

| (ezer EUR) |
| --- |
| Naptári év | 2019 |
| Belgium | 80 935 |
| Bulgária | 119 444 |
| Cseh Köztársaság | 129 255 |
| Dánia | 24 135 |
| Észtország | 6 142 |
| Írország | 3 000 |
| Görögország | 182 056 |
| Spanyolország | 584 919 |
| Franciaország | 1 031 577 |
| Horvátország | 47 647 |
| Olaszország | 478 600 |
| Ciprus | 3 891 |
| Lettország | 42 023 |
| Litvánia | 72 552 |
| Luxemburg | 160 |
| Magyarország | 201 430 |
| Málta | 3 000 |
| Hollandia | 3 350 |
| Ausztria | 14 526 |
| Lengyelország | 505 933 |
| Portugália | 117 535 |
| Románia | 259 043 |
| Szlovénia | 17 456 |
| Szlovákia | 67 740 |
| Finnország | 102 828 |
| Svédország | 90 970 |
| Egyesült Királyság | 53 129 |

(ezer EUR)

Naptári év

2019

Belgium

80 935

Bulgária

119 444

Cseh Köztársaság

129 255

Dánia

24 135

Észtország

6 142

Írország

3 000

Görögország

182 056

Spanyolország

584 919

Franciaország

1 031 577

Horvátország

47 647

Olaszország

478 600

Ciprus

3 891

Lettország

42 023

Litvánia

72 552

Luxemburg

160

Magyarország

201 430

Málta

3 000

Hollandia

3 350

Ausztria

14 526

Lengyelország

505 933

Portugália

117 535

Románia

259 043

Szlovénia

17 456

Szlovákia

67 740

Finnország

102 828

Svédország

90 970

Egyesült Királyság

53 129

---

HATÁROZATOK

| 2019.7.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1175 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. július 9.)

a 98/70/EK és a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” elnevezésű önkéntes rendszer elismeréséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7c. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 18. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/70/EK irányelv 7b. és 7c. cikke, valamint IV. melléklete, továbbá a 2009/28/EK irányelv 17. és 18. cikke, valamint V. melléklete a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók tekintetében hasonló fenntarthatósági kritériumokat ír elő, és hasonló eljárásokat határoz meg a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók e kritériumoknak való megfelelése ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 98/70/EK irányelv 7b. és 7c. cikke, valamint IV. melléklete, továbbá a 2009/28/EK irányelv 17. és 18. cikke, valamint V. melléklete a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók tekintetében hasonló fenntarthatósági kritériumokat ír elő, és hasonló eljárásokat határoz meg a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók e kritériumoknak való megfelelése ellenőrzése érdekében.

| (2) | A 2009/28/EK irányelv 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett célok szempontjából figyelembe veendő bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában a tagállamoknak elő kell írniuk a gazdasági szereplők számára annak igazolását, hogy az említett irányelv 17. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/28/EK irányelv 17. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett célok szempontjából figyelembe veendő bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában a tagállamoknak elő kell írniuk a gazdasági szereplők számára annak igazolását, hogy az említett irányelv 17. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumok teljesülnek.

| (3) | A Bizottság megállapíthatja, hogy a biomasszatermékek előállítására vonatkozó szabványokat meghatározó önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdésének céljait illetően, és/vagy hogy e rendszerek használatával igazolható, hogy a bioüzemanyagok vagy folyékony bio-energiahordozók szállítmányai megfelelnek a 17. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, és/vagy hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a IX. melléklet hatálya alá tartozzon. Ha egy gazdasági szereplő a Bizottság által elismert önkéntes rendszer szerinti bizonyítékokkal vagy adatokkal szolgál, a tagállamok az elismerésről szóló határozat hatálya alá tartozó területeket illetően nem kötelezhetik az adatszolgáltatót arra, hogy további bizonyítékokkal támassza alá a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megállapíthatja, hogy a biomasszatermékek előállítására vonatkozó szabványokat meghatározó önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (2) bekezdésének céljait illetően, és/vagy hogy e rendszerek használatával igazolható, hogy a bioüzemanyagok vagy folyékony bio-energiahordozók szállítmányai megfelelnek a 17. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, és/vagy hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a IX. melléklet hatálya alá tartozzon. Ha egy gazdasági szereplő a Bizottság által elismert önkéntes rendszer szerinti bizonyítékokkal vagy adatokkal szolgál, a tagállamok az elismerésről szóló határozat hatálya alá tartozó területeket illetően nem kötelezhetik az adatszolgáltatót arra, hogy további bizonyítékokkal támassza alá a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést.

| (4) | A Bizottsághoz 2018. április 24-én kérelem érkezett annak elismerése iránt, hogy a „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” elnevezésű önkéntes rendszer megfelelően tanúsítja, hogy a bioüzemanyag-szállítmányok teljesítik a 98/70/EK irányelvben, valamint a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritériumokat. A rendszer a pálmaolaj-alapú termékekre vonatkozik és lefedi a teljes felügyeleti láncot; székhelyének címe Menara UOA Bangsar, No. 5, Jalan Bangsar Utama 1, 59000 Kuala Lumpur, Malajzia. Az elismert rendszer dokumentumait a 2009/28/EK irányelvvel létrehozott átláthatósági platformon elérhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz 2018. április 24-én kérelem érkezett annak elismerése iránt, hogy a „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” elnevezésű önkéntes rendszer megfelelően tanúsítja, hogy a bioüzemanyag-szállítmányok teljesítik a 98/70/EK irányelvben, valamint a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritériumokat. A rendszer a pálmaolaj-alapú termékekre vonatkozik és lefedi a teljes felügyeleti láncot; székhelyének címe Menara UOA Bangsar, No. 5, Jalan Bangsar Utama 1, 59000 Kuala Lumpur, Malajzia. Az elismert rendszer dokumentumait a 2009/28/EK irányelvvel létrehozott átláthatósági platformon elérhetővé kell tenni.

| (5) | A „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” elnevezésű önkéntes rendszer értékelése során a Bizottság megállapította, hogy abban megfelelően érvényre jutnak a 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritériumok, továbbá hogy a rendszer a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban tömegmérlegmódszert alkalmaz. |
| --- | --- |

(5)

A „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” elnevezésű önkéntes rendszer értékelése során a Bizottság megállapította, hogy abban megfelelően érvényre jutnak a 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritériumok, továbbá hogy a rendszer a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban tömegmérlegmódszert alkalmaz.

| (6) | Az értékelés azt is igazolta, hogy a „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” önkéntes rendszer esetében teljesülnek a megbízhatóság, az átláthatóság és a független audit tekintetében támasztott megfelelő normák, valamint a 98/70/EK irányelv IV. mellékletének és a 2009/28/EK irányelv V. mellékletének módszertani követelményei. |
| --- | --- |

(6)

Az értékelés azt is igazolta, hogy a „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” önkéntes rendszer esetében teljesülnek a megbízhatóság, az átláthatóság és a független audit tekintetében támasztott megfelelő normák, valamint a 98/70/EK irányelv IV. mellékletének és a 2009/28/EK irányelv V. mellékletének módszertani követelményei.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „Roundtable on Sustainable Palm Oil RED” elnevezésű önkéntes rendszer (a továbbiakban: a rendszer), amelynek elismerésével kapcsolatban 2018. április 24-én érkezett kérelem a Bizottsághoz, megfelelően tanúsítja, hogy a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók termelésére a rendszerben meghatározott normáknak megfelelően előállított bioüzemanyag- és folyékony bioenergiahordozó-szállítmányok teljesítik a 98/70/EK irányelv 7b. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében, továbbá a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében foglalt fenntarthatósági kritériumokat.

A rendszer a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2) bekezdése és a 98/70/EK irányelv 7b. cikkének (2) bekezdése szempontjából is pontos adatokat tartalmaz.

2. cikk

Amennyiben a rendszer tartalma a Bizottsághoz 2018. április 24-én érkezett elismerési kérelemben ismertetetthez képest olyan módon módosul, hogy az befolyásolhatja e határozat alapját, a változásokról haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottságot. A Bizottság a bejelentett módosítások értékelése tükrében megállapítja, hogy a rendszerben továbbra is megfelelően érvényesülnek-e az eredeti elismerés alapjául szolgáló fenntarthatósági kritériumok.

3. cikk

A Bizottság hatályon kívül helyezheti e határozatot többek között az alábbi körülmények fennállása esetén:

| a) | ha egyértelműen bebizonyosodik, hogy a rendszerben nem érvényesülnek a határozat szempontjából döntő jelentőségű elemek, vagy ha az említett elemek súlyosan, szerkezetükben sérülnek; |
| --- | --- |

a)

ha egyértelműen bebizonyosodik, hogy a rendszerben nem érvényesülnek a határozat szempontjából döntő jelentőségű elemek, vagy ha az említett elemek súlyosan, szerkezetükben sérülnek;

| b) | ha a rendszer nem nyújtja be a Bizottságnak a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (6) bekezdése, illetve a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (6) bekezdése értelmében előírt éves jelentéseket; |
| --- | --- |

b)

ha a rendszer nem nyújtja be a Bizottságnak a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (6) bekezdése, illetve a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (6) bekezdése értelmében előírt éves jelentéseket;

| c) | ha a rendszer nem vezeti be a független auditra vonatkozóan a 98/70/EK irányelv 7c. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében és a 2009/28/EK irányelv 18. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokban meghatározott normákat, vagy a rendszer más olyan elemeinek javítását, amelyek a folytatólagos elismerés szempontjából döntő jelentőségűnek minősülnek. |
| --- | --- |

c)

ha a rendszer nem vezeti be a független auditra vonatkozóan a 98/70/EK irányelv 7c. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében és a 2009/28/EK irányelv 18. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokban meghatározott normákat, vagy a rendszer más olyan elemeinek javítását, amelyek a folytatólagos elismerés szempontjából döntő jelentőségűnek minősülnek.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2021. június 30-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2019. július 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 350., 1998.12.28., 58. o.

1

(2)  
  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

2

---

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 2019.7.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.7.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/23

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

2019. március

ELSŐ RÉSZ

ALAPÍTÓ JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK

ALAPÍTÓ JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK

Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| 1. | A Gazdasági és Szociális Bizottságot az Európai Gazdasági Közösséget és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó, 1957. március 25-én Rómában aláírt és 1958. január 1-jén hatályba lépett szerződések hozták létre.
  Ezt a két szerződést a későbbiekben többször módosították. |
| --- | --- |

1.

A Gazdasági és Szociális Bizottságot az Európai Gazdasági Közösséget és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó, 1957. március 25-én Rómában aláírt és 1958. január 1-jén hatályba lépett szerződések hozták létre.

Ezt a két szerződést a későbbiekben többször módosították.

| 2. | Az eljárási szabályzat egységes szerkezetbe foglalt változatának hatálybalépésekor – 2019. március 15-én – az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságra vonatkozó alapító jogszabályi rendelkezések az Európai Unióról szóló szerződésnek (13. cikk) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (300–304. cikk) a 2007. december 13-án aláírt és 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés által módosított, illetve beiktatott szövegében találhatók meg. |
| --- | --- |

2.

Az eljárási szabályzat egységes szerkezetbe foglalt változatának hatálybalépésekor – 2019. március 15-én – az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságra vonatkozó alapító jogszabályi rendelkezések az Európai Unióról szóló szerződésnek (13. cikk) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (300–304. cikk) a 2007. december 13-án aláírt és 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés által módosított, illetve beiktatott szövegében találhatók meg.

| Figyelem: | Az eljárási szabályzatnak és végrehajtási rendelkezéseinek a szövegét vagy alkalmazását érintő bármely kérdéssel vagy észrevétellel forduljon az EGSZB nyilvántartási osztályához. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu) |
| --- | --- |

Figyelem:

Figyelem:

Az eljárási szabályzatnak és végrehajtási rendelkezéseinek a szövegét vagy alkalmazását érintő bármely kérdéssel vagy észrevétellel forduljon az EGSZB nyilvántartási osztályához. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu)

AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS

AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS

13. cikk

(1)   Az Unió saját intézményi kerettel rendelkezik, amelynek célja az Unió értékeinek érvényesítése, célkitűzéseinek előmozdítása, az Unió, valamint polgárai és a tagállamok érdekeinek szolgálata, továbbá az Unió politikái és intézkedései egységességének, eredményességének és folyamatosságának a biztosítása.

Az Unió intézményei:

| — | az Európai Parlament, |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament,

| — | az Európai Tanács, |
| --- | --- |

—

az Európai Tanács,

| — | a Tanács, |
| --- | --- |

—

a Tanács,

| — | az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság), |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság),

| — | az Európai Unió Bírósága, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Bírósága,

| — | az Európai Központi Bank, |
| --- | --- |

—

az Európai Központi Bank,

| — | a Számvevőszék. |
| --- | --- |

—

a Számvevőszék.

(2)   Az egyes intézmények a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül, az ott meghatározott eljárások, feltételek és célok szerint járnak el. Az intézmények jóhiszeműen és kölcsönösen együttműködnek egymással.

(3)   Az Európai Központi Bankra és a Számvevőszékre vonatkozó rendelkezéseket, valamint a többi intézményre vonatkozó részletes rendelkezéseket az Európai Unió működéséről szóló szerződés állapítja meg.

(4)   Az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága segíti, tanácsadói minőségben.

AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS

AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS

3. FEJEZET – AZ UNIÓ TANÁCSADÓ SZERVEI

3. FEJEZET – AZ UNIÓ TANÁCSADÓ SZERVEI

300. cikk

(1)   Az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága segíti tanácsadói minőségben.

(2)   A Gazdasági és Szociális Bizottság a munkaadók és a munkavállalók szervezetei, valamint a civil társadalom egyéb területei, így különösen a gazdasági és társadalmi élet, az állampolgári részvétel, a szakmai és a kulturális területek reprezentatív szereplőit tömörítő szervezetek képviselőiből áll.

(3)   A Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak.

(4)   A Gazdasági és Szociális Bizottságnak, illetve a Régiók Bizottságának a tagjai nem utasíthatók. Feladataik ellátása során teljes mértékben függetlenek, és az Unió általános érdekében járnak el.

(5)   A (2) és (3) bekezdésben említett, e bizottságok összetételének jellegére vonatkozó szabályokat a Tanács az Unión belüli gazdasági, társadalmi és demográfiai helyzet alakulására tekintettel rendszeres időközönként felülvizsgálja. E célból a Tanács a Bizottság javaslata alapján határozatokat fogad el.

1. SZAKASZ

1. SZAKASZ

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

301. cikk

A Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak száma nem haladhatja meg a 350-et.

A Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag elfogadott határozatban megállapítja a bizottság összetételét.

A Tanács meghatározza a bizottság tagjainak juttatásait.

302. cikk

(1)   A bizottság tagjait öt évre nevezik ki. A Tanács elfogadja a bizottság tagjainak az egyes tagállamok javaslatai alapján összeállított listáját. A bizottság tagjainak megbízatása megújítható.

2.   A Tanács a Bizottsággal folytatott konzultációt követően határoz. A Tanács kikérheti a gazdasági és társadalmi életnek, valamint a civil társadalomnak az Unió tevékenységében érdekelt különböző ágazatait képviselő európai szervezetek véleményét.

303. cikk

A bizottság a tagjai közül két és fél éves időtartamra megválasztja elnökét és tisztségviselőit.

A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

A bizottságot az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére a bizottság elnöke hívja össze. A bizottság saját kezdeményezésére is ülésezhet.

304. cikk

A Szerződésekben meghatározott esetekben az Európai Parlament és a Tanács vagy a Bizottság konzultál a Gazdasági és Szociális Bizottsággal. Ezek az intézmények minden olyan esetben konzultálhatnak a bizottsággal, amikor azt indokoltnak tartják. A bizottság saját kezdeményezésére is adhat véleményt olyan esetekben, amikor ezt indokoltnak tartja.

Ha az Európai Parlament és a Tanács vagy a Bizottság szükségesnek tartja, a bizottság számára véleményének benyújtására határidőt tűzhet ki, amely az erről szóló értesítésnek az elnök általi kézhezvételétől számított legalább egy hónap. A határidő lejártát követően a vélemény hiánya nem képezheti akadályát a további eljárásnak.

A bizottság véleményét a tanácskozásokról készült összefoglalóval együtt meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak és a Bizottságnak.

AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉSHEZ CSATOLT (7.) JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL – IV. FEJEZET (KIVONAT)

AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉSHEZ CSATOLT (7.) JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL – IV. FEJEZET (KIVONAT)

10. cikk

Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.

A TANÁCS (EU) 2015/1157 HATÁROZATA (2015. JÚLIUS 14.) AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÖSSZETÉTELÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL (KIVONAT)

A TANÁCS (EU) 2015/1157 HATÁROZATA (2015. JÚLIUS 14.) AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÖSSZETÉTELÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL (KIVONAT)

1. cikk

A Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak száma az alábbiak szerint alakul:

| Belgium | 12 |
| --- | --- |
| Bulgária | 12 |
| Cseh Köztársaság | 12 |
| Dánia | 9 |
| Németország | 24 |
| Észtország | 6 |
| Írország | 9 |
| Görögország | 12 |
| Spanyolország | 21 |
| Franciaország | 24 |
| Horvátország | 9 |
| Olaszország | 24 |
| Ciprus | 5 |
| Lettország | 7 |
| Litvánia | 9 |
| Luxemburg | 5 |
| Magyarország | 12 |
| Málta | 5 |
| Hollandia | 12 |
| Ausztria | 12 |
| Lengyelország | 21 |
| Portugália | 12 |
| Románia | 15 |
| Szlovénia | 7 |
| Szlovákia | 9 |
| Finnország | 9 |
| Svédország | 12 |
| Egyesült Királyság | 24 |

Belgium

12

Bulgária

12

Cseh Köztársaság

12

Dánia

9

Németország

24

Észtország

6

Írország

9

Görögország

12

Spanyolország

21

Franciaország

24

Horvátország

9

Olaszország

24

Ciprus

5

Lettország

7

Litvánia

9

Luxemburg

5

Magyarország

12

Málta

5

Hollandia

12

Ausztria

12

Lengyelország

21

Portugália

12

Románia

15

Szlovénia

7

Szlovákia

9

Finnország

9

Svédország

12

Egyesült Királyság

24

MÁSODIK RÉSZ

ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA (HATÁLYBALÉPÉS: 2019. MÁRCIUS 15.)

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA (HATÁLYBALÉPÉS: 2019. MÁRCIUS 15.)

– MEGJEGYZÉSEK –

| A. | Ez a kiadás egységes szerkezetbe foglalja:






  — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatát, amely a 2002. július 17-én tartott plenáris ülésen került elfogadásra és a 78. cikke rendelkezéseinek alkalmazásával 2002. augusztus 1-jén lépett hatályba (HL L 268., 2002. október 4.), |
| --- | --- | --- |

A.

Ez a kiadás egységes szerkezetbe foglalja:

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatát, amely a 2002. július 17-én tartott plenáris ülésen került elfogadásra és a 78. cikke rendelkezéseinek alkalmazásával 2002. augusztus 1-jén lépett hatályba (HL L 268., 2002. október 4.),

| — | továbbá az alábbi aktusokból származó változtatásokat:






  1. | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2003. február 27-én kelt módosításai (HL L 258., 2003. október 10.); |
| --- | --- | --- |

—

továbbá az alábbi aktusokból származó változtatásokat:

1.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2003. február 27-én kelt módosításai (HL L 258., 2003. október 10.);

| 2. | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2004. március 31-én kelt módosításai (HL L 310., 2004. október 7.); |
| --- | --- |

2.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2004. március 31-én kelt módosításai (HL L 310., 2004. október 7.);

| 3. | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2006. július 5-én kelt módosításai (HL L 93., 2007. április 3.); |
| --- | --- |

3.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2006. július 5-én kelt módosításai (HL L 93., 2007. április 3.);

| 4. | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2008. március 12-én kelt módosításai (HL L 159., 2009. június 20.); |
| --- | --- |

4.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2008. március 12-én kelt módosításai (HL L 159., 2009. június 20.);

| 5. | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2010. július 14-én kelt módosításai; |
| --- | --- |

5.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2010. július 14-én kelt módosításai;

| 6. | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2019. február 20-án kelt módosításai; |
| --- | --- |

6.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatának 2019. február 20-án kelt módosításai;

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak magatartási kódexe, amely az EGSZB 2019. február 20-i közgyűlési határozatának megfelelően mellékletként kapcsolódik az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatához. |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak magatartási kódexe, amely az EGSZB 2019. február 20-i közgyűlési határozatának megfelelően mellékletként kapcsolódik az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság eljárási szabályzatához.

| B. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkársága által készített jelen kiadás az EGSZB Közgyűlése által jóváhagyott különböző módosításokat foglalja egységbe. |
| --- | --- |

B.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkársága által készített jelen kiadás az EGSZB Közgyűlése által jóváhagyott különböző módosításokat foglalja egységbe.

| C. | Az eljárási szabályzatnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Elnöksége által meghatározott végrehajtási rendelkezései a 86. cikk 3. bekezdésének megfelelően elkülönített formában jelennek meg. |
| --- | --- |

C.

Az eljárási szabályzatnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Elnöksége által meghatározott végrehajtási rendelkezései a 86. cikk 3. bekezdésének megfelelően elkülönített formában jelennek meg.

PREAMBULUM

| (1) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a szervezett civil társadalom különböző gazdasági és társadalmi alkotóelemeit képviseli. Konzultatív intézményi szerv, amelyet a Római Szerződés hozott létre 1957-ben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a szervezett civil társadalom különböző gazdasági és társadalmi alkotóelemeit képviseli. Konzultatív intézményi szerv, amelyet a Római Szerződés hozott létre 1957-ben.

| (2) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tanácsadó funkciója lehetővé teszi tagjai, és így az általuk képviselt szervezetek számára, hogy részt vegyenek az európai uniós döntéshozatal folyamatában. Az egymással néha szöges ellentétben álló nézetek ütköztetésében és a bizottsági tagok által folytatott párbeszédben nemcsak a szokásos szociális partnerek, tehát a munkaadók (I. Csoport) és a munkavállalók (II. Csoport) vesznek részt, hanem az összes többi társadalmi-szakmai érdekcsoport képviselői is (III. Csoport). Az ebből születő szaktudás, párbeszéd és a közös pontok keresése növelheti az európai uniós politikai döntéshozatal minőségét és hitelességét, amennyiben érthetőbbé és elfogadhatóbbá teszi azt az európai polgárok számára, és növeli a demokráciához feltétlenül szükséges átláthatóságot. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tanácsadó funkciója lehetővé teszi tagjai, és így az általuk képviselt szervezetek számára, hogy részt vegyenek az európai uniós döntéshozatal folyamatában. Az egymással néha szöges ellentétben álló nézetek ütköztetésében és a bizottsági tagok által folytatott párbeszédben nemcsak a szokásos szociális partnerek, tehát a munkaadók (I. Csoport) és a munkavállalók (II. Csoport) vesznek részt, hanem az összes többi társadalmi-szakmai érdekcsoport képviselői is (III. Csoport). Az ebből születő szaktudás, párbeszéd és a közös pontok keresése növelheti az európai uniós politikai döntéshozatal minőségét és hitelességét, amennyiben érthetőbbé és elfogadhatóbbá teszi azt az európai polgárok számára, és növeli a demokráciához feltétlenül szükséges átláthatóságot.

| (3) | Az EGSZB az európai intézményrendszeren belül sajátos feladatot lát el mint a szervezett civil társadalom első számú képviseleti helye és vitafóruma, valamint megkülönböztetett közvetítőként lép fel a szervezett civil társadalom és az Európai Unió intézményei között. |
| --- | --- |

(3)

Az EGSZB az európai intézményrendszeren belül sajátos feladatot lát el mint a szervezett civil társadalom első számú képviseleti helye és vitafóruma, valamint megkülönböztetett közvetítőként lép fel a szervezett civil társadalom és az Európai Unió intézményei között.

| (4) | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – mint vitafórum és a vélemények kidolgozásának színtere – hozzájárul a demokratikus véleménynyilvánítás követelményének minél jobb kielégítéséhez az Európai Unió megvalósítása során, beleértve az EU és a harmadik országok gazdasági és társadalmi csoportjai közötti kapcsolatok építését is. E tevékenységével hozzájárul a valódi európai tudat kialakulásához. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – mint vitafórum és a vélemények kidolgozásának színtere – hozzájárul a demokratikus véleménynyilvánítás követelményének minél jobb kielégítéséhez az Európai Unió megvalósítása során, beleértve az EU és a harmadik országok gazdasági és társadalmi csoportjai közötti kapcsolatok építését is. E tevékenységével hozzájárul a valódi európai tudat kialakulásához.

| (5) | Feladatainak megfelelő végrehajtása érdekében az EGSZB 2002. július 17-én – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 260. cikkének (2) bekezdése alapján – elfogadta eljárási szabályzatát (1). |
| --- | --- |

(5)

Feladatainak megfelelő végrehajtása érdekében az EGSZB 2002. július 17-én – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 260. cikkének (2) bekezdése alapján – elfogadta eljárási szabályzatát (1

| (6) | 2019. február 20-i plenáris ülésén az EGSZB elfogadta az eljárási szabályzat legfrissebb kodifikált változatát. |
| --- | --- |

(6)

2019. február 20-i plenáris ülésén az EGSZB elfogadta az eljárási szabályzat legfrissebb kodifikált változatát.

I. CÍM:

AZ EGSZB FELÉPÍTÉSE

AZ EGSZB FELÉPÍTÉSE

I. FEJEZET

I. FEJEZET

AZ EGSZB BEIKTATÁSA

AZ EGSZB BEIKTATÁSA

1. cikk

(1)   Az EGSZB ötéves ciklusokban gyakorolja tevékenységét.

(2)   Az EGSZB-t minden ötévenkénti tisztújítás után a korelnök hívja össze, lehetőség szerint legkésőbb egy hónapon belül azután, hogy az EGSZB tagjai tájékoztatást kaptak Tanács általi kinevezésükről.

(3)   Az EGSZB tagjai nem utasíthatók. Tevékenységüket teljes mértékben függetlenül, az Európai Unió általános érdekeit szem előtt tartva gyakorolják. Feladataik ellátása közben, illetve az ülésekre és az ülésekről történő utazásaik során megilletik őket az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben meghatározott kiváltságok és mentességek. Ilyen a mozgás szabadsága, a személyes sérthetetlenség és a mentelmi jog. A tagok tiszteletben tartják az EGSZB méltóságát, és nem sértik meg az EGSZB jó hírét.

(4)   Az EGSZB tagjai a tevékenységük gyakorlásakor tiszteletben tartják a munkavégzés közbeni emberi méltósághoz való jogot. Tartózkodnak a zaklatás minden formájától, és elítélik ezt a gyakorlatot. Az EGSZB tagjai vállalják, hogy tiszteletben tartják, és aláírják az eljárási szabályzathoz mellékletként csatolt magatartási kódexet.

Az EGSZB tagjai csak akkor választhatók az EGSZB valamely szervének tisztségviselőivé, jelölhetők előadóvá, illetve vehetnek részt hivatalos kiküldetésben, ha aláírták a magatartási kódexre vonatkozó nyilatkozatot.

(5)   Az EGSZB minden szakpolitikájában ügyel a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség uniós jog által meghatározott elvének betartására. Az EGSZB törekszik arra, hogy a nők aránya az EGSZB minden szervében meghaladja a nők Közgyűlésben képviselt arányát. Az Elnökség felméri a férfiak és nők közötti egyensúly alakulását, és szükség esetén konkrét ajánlásokat fogad el. A hivatali idő felének a végén jelentést kell terjeszteni az Elnökség elé, amely értékeli ezeket a változásokat.

2. cikk

(1)   Az EGSZB a következő szervekből áll: a Közgyűlés, az Elnökség, az elnök és a szekciók.

(2)   Az EGSZB három csoportból tevődik össze, amelyeknek felépítését és szerepét a 30. cikk szabályozza.

(3)   Az EGSZB tagjai nem utasíthatók. Tevékenységüket teljes mértékben függetlenül, az Európai Unió általános érdekeit szem előtt tartva gyakorolják. Feladatuk ellátása közben, illetve az ülésekre és az ülésekről történő utazásaik során megilletik őket az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben meghatározott kiváltságok és mentességek. Ilyen a mozgás szabadsága, a személyes sérthetetlenség és a mentelmi jog.

3. cikk

(1)   Az EGSZB elismeri és sajátjának tekinti az Európai Unió következő jelképeit:

| a) | a kék alapon tizenkét arany csillag alkotta kört ábrázoló zászlót, |
| --- | --- |

a)

a kék alapon tizenkét arany csillag alkotta kört ábrázoló zászlót,

| b) | a Ludwig van Beethoven IX. szimfóniájának Örömódáján alapuló himnuszt, |
| --- | --- |

b)

a Ludwig van Beethoven IX. szimfóniájának Örömódáján alapuló himnuszt,

| c) | az „Egyesülve a sokféleségben” jelmondatot. |
| --- | --- |

c)

az „Egyesülve a sokféleségben” jelmondatot.

(2)   Az EGSZB május 9-én megünnepli az Európa-napot.

(3)   A zászlót a hivatalos események során az EGSZB valamennyi épületében felvonják.

(4)   A himnusz felcsendül a hivatali idő elején tartott alakuló ülések kezdetén, valamint más ünnepélyes ülések alkalmával, nevezetesen az állam- és kormányfők, illetve egy bővítést követően az új tagok köszöntésére.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

AZ ELNÖKSÉG

AZ ELNÖKSÉG

4. cikk

(1)   Az Elnökség tagjait a csoportok közötti általános és földrajzi egyensúly figyelembevételével kell megválasztani úgy, hogy minden tagállamnak legalább egy, illetve legfeljebb három képviselője legyen. A csoportok tárgyalás útján fogalmazzák meg az Elnökség összetételére vonatkozó javaslatukat, majd azt a Közgyűlés elé terjesztik.

Az Elnökség a következő személyekből áll:

| a) | az elnök, a két alelnök, |
| --- | --- |

a)

az elnök, a két alelnök,

| b) | a 30. cikk rendelkezései alapján megválasztott három csoportelnök, |
| --- | --- |

b)

a 30. cikk rendelkezései alapján megválasztott három csoportelnök,

| c) | a szekcióelnökök, |
| --- | --- |

c)

a szekcióelnökök,

| d) | a tagállamok számát meg nem haladó, változó számú tag. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok számát meg nem haladó, változó számú tag.

(2)   Az elnök személyét váltakozva a három Csoport tagjai közül választják.

(3)   Az elnök és az alelnökök nem választhatók újra. A megbízatásának lejártát követő két és fél éves időszakban az elnök alelnökként, csoport- vagy szekcióelnökként nem lehet az Elnökség tagja.

(4)   Az alelnököket azon két csoport tagjai közül kell választani, amelyeknek az elnök nem tagja.

5. cikk

(1)   Az 1. cikk rendelkezéseinek megfelelően, a korelnök elnökletével megtartott első ülés során az EGSZB a beiktatásának időpontjától számított két és fél évre megválasztja tagjai közül az elnököt, a két alelnököt, a szekcióelnököket és az Elnökség többi tagját, kivéve a csoportelnököket.

(2)   A korelnök elnökletével semmilyen, ezektől a választásoktól eltérő témájú vitát nem lehet lefolytatni.

6. cikk

Az EGSZB Elnökségét az ötéves ciklus második két és fél éves periódusára megválasztó ülést a leköszönő elnök hívja össze. Ezt az ülést az abban a hónapban tartott ülésszak elején kell megtartani, amelyikben az első Elnökség hivatali ideje lejár. Az ülést a leköszönő elnök vezeti.

7. cikk

(1)   Az EGSZB a saját tagjaiból előkészítő bizottságot hozhat létre, amely tagállamonként egy képviselőből áll, és amelynek feladata a jelentkezések összegyűjtése és a jelöltlistának a Közgyűlés elé terjesztése a 4. cikk rendelkezéseinek megfelelően.

(2)   Az EGSZB e cikk rendelkezéseinek megfelelően határoz az Elnöki Testületbe és az Elnökségbe jelöltek listájáról vagy listáiról.

(3)   Az EGSZB – listákra történő szavazással, szükség esetén több fordulóban – megválasztja az Elnökségnek a csoportelnökökön kívüli tagjait.

(4)   Csak olyan teljes jelöltlistákat lehet szavazásra bocsátani, amelyek megfelelnek a 4. cikk rendelkezéseinek, és a rajtuk szereplő valamennyi jelölt elfogadó nyilatkozatot tett.

(5)   Elnökségi tagnak az azon a listán szereplő személyeket választják meg, amely a legnagyobb számú szavazatot szerezte meg, továbbá megszerezte az érvényesen leadott szavazatoknak legalább egynegyedét.

(6)   Ezt követően a Közgyűlés egyszerű többséggel megválasztja az EGSZB elnökét és alelnökeit.

(7)   Az EGSZB ezután egyszerű többséggel megválasztja a szekcióelnököket.

(8)   Végül z EGSZB általános szavazást tart az Elnökség tagjainak összességéről. Megszavazásukhoz legalább az érvényesen leadott szavazatok kétharmadára van szükség.

8. cikk

Ha az Elnökség valamely tagja nem tudja gyakorolni a megbízatását, illetve a 75. cikk (2) bekezdésében meghatározott esetekben, a tag helyettesítésére az eljárási szabályzat 7. cikkében rögzített feltételek szerint új tagot állítanak a megbízatás fennmaradó időtartamára. A helyettesítésről a Közgyűlés szavaz az érintett csoport javaslata alapján.

9. cikk

(1)   Az Elnökséget az elnök hívja össze hivatalból, vagy legalább 10 tag kérésére.

(2)   Az Elnökség minden üléséről jegyzőkönyv készül, amelyet az Elnökség elé terjesztenek jóváhagyásra.

(3)   Az Elnökség meghatározza saját működési szabályait.

(4)   Az Elnökség meghatározza az EGSZB belső felépítését és működését, és a csoportokkal való konzultációt követően rögzíti az eljárási szabályzat végrehajtási rendelkezéseit.

(5)   Az Elnökség és az elnök gyakorolja az Unió költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok és az EGSZB eljárási szabályzata által meghatározott költségvetési és pénzügyi jogköröket.

(6)   Az Elnökség feladata a tagok és a 21. cikk rendelkezései szerint kinevezett póttagok, a 27. cikk rendelkezései szerint kinevezett küldöttek és helyetteseik, valamint a 26. cikk rendelkezései szerint kinevezett szakértők utazási és ellátási költségeire alkalmazandó végrehajtási rendelkezések meghatározása a költségvetési és pénzügyi eljárásokra vonatkozó rendelkezések tiszteletben tartásával.

(7)   Az EGSZB általános vezetéséért az Elnökség viseli a politikai felelősséget. E felelősség gyakorlása során különösen ügyel arra, hogy az EGSZB, valamint annak szervei és személyzete által végzett tevékenység megfeleljen annak az intézményi szerepkörnek, amelyet a számára kijelöltek.

(8)   Az Elnökség felel azért, hogy az EGSZB a Szerződések által a számára kijelölt feladatok ellátása során az emberi, költségvetési és technikai erőforrásokat rendeltetésszerűen használja. Beleszólása van a költségvetés előkészítésébe és a titkárság szervezésébe.

(9)   Az Elnökség saját tagjaiból ad hoc csoportokat alakíthat a hatáskörébe tartozó bármilyen kérdés megvitatására. E csoportok munkájába más tagok is bevonhatók, kivéve tisztviselők kinevezésével kapcsolatos kérdések megvitatása esetén.

(10)   Az Elnökség az e célból készített jelentés alapján félévente megvizsgálja, hogy az EGSZB által készített vélemények milyen intézkedéseket vontak maguk után.

(11)   Bármely tagja vagy a főtitkár kérésére az Elnökség pontosítja az eljárási szabályzatnak és végrehajtási rendelkezéseinek értelmezését. Megállapításai kötelező érvényűek, de fellebbezést lehet benyújtani a Közgyűléshez, amely végső fokon dönt.

(12)   Az ötévenkénti tisztújításkor az új EGSZB első üléséig a folyamatban lévő ügyekben a leköszönő Elnökség intézkedik. Rendkívüli esetben az Elnökség megbízhatja a leköszönő EGSZB egy tagját egyes, pontosan körülhatárolt, illetve konkrét határidőhöz kötött, különleges szaktudást igénylő feladatok ellátásával.

10. cikk

Az Elnökség az intézmények közötti együttműködés keretében megbízhatja az elnököt, hogy az Európai Unió intézményeivel és egyéb szerveivel együttműködési megállapodásokat kössön.

11. cikk

(1)   Pénzügyi és költségvetési bizottság (CAF) jön létre az Elnökségnek és az elnöknek nyújtandó tanácsadás, valamint annak érdekében, hogy kidolgozza mindazokat a pénzügyi, költségvetési vagy szervezeti tárgyú határozattervezeteket, amelyeket azután az Elnökségnek kell elfogadnia.

(2)   A pénzügyi és költségvetési bizottság elnöki tisztét az EGSZB két alelnökének egyike látja el.

A bizottság tizenkét tagból áll, akiket a csoportok javaslata alapján az Elnökség nevez ki.

(3)   A pénzügyi és költségvetési bizottság kidolgozza, majd jóváhagyásra az Elnökség elé terjeszti az EGSZB költségvetés-tervezetét, gondoskodik a költségvetés megfelelő végrehajtásáról és ügyel a jelentéstételi kötelezettség betartására.

A pénzügyi és költségvetési bizottság tanácsokat ad a következők vonatkozásában:

| — | bármely fontos kérdés, amely veszélyeztetheti az előirányzatok megfelelő kezelését vagy megakadályozhatja a kitűzött célok elérését, különösen az előirányzatok felhasználására vonatkozó előrejelzések tekintetében, |
| --- | --- |

—

bármely fontos kérdés, amely veszélyeztetheti az előirányzatok megfelelő kezelését vagy megakadályozhatja a kitűzött célok elérését, különösen az előirányzatok felhasználására vonatkozó előrejelzések tekintetében,

| — | az aktuális költségvetés végrehajtása, az előirányzatok átcsoportosítása, a létszámtervvel kapcsolatos költségvetési vonzatok, az épületekkel kapcsolatos projekteket illető igazgatási előirányzatok és műveletek. Ennek keretében értékeli a mindenkori helyzetet és jövőbeli fellépéseket javasol, |
| --- | --- |

—

az aktuális költségvetés végrehajtása, az előirányzatok átcsoportosítása, a létszámtervvel kapcsolatos költségvetési vonzatok, az épületekkel kapcsolatos projekteket illető igazgatási előirányzatok és műveletek. Ennek keretében értékeli a mindenkori helyzetet és jövőbeli fellépéseket javasol,

| — | a főtitkárral és az Európai Parlament előadójával szoros együttműködésben nyomon követi a mentesítési eljárást. |
| --- | --- |

—

a főtitkárral és az Európai Parlament előadójával szoros együttműködésben nyomon követi a mentesítési eljárást.

(4)   Az EGSZB költségvetése megfelel az egységesség és teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság elvének.

(5)   Az Elnökség további, konkrétan meghatározott esetekben más jogkörökkel is felruházhatja a pénzügyi és költségvetési bizottságot.

(6)   A pénzügyi és költségvetési bizottság saját belső szabályai szerint hozza meg határozatait. A szabályok magukban foglalják az alábbiakat:

| a) | A pénzügyi és költségvetési bizottság által egyhangúlag elfogadott javaslatok vita nélküli eljárásban kerülnek az Elnökség elé jóváhagyásra. |
| --- | --- |

a)

A pénzügyi és költségvetési bizottság által egyhangúlag elfogadott javaslatok vita nélküli eljárásban kerülnek az Elnökség elé jóváhagyásra.

| b) | Az egyszerű többséggel elfogadott javaslatokhoz és az ilyen javaslatokra vonatkozó elutasításokhoz indokolást kell fűzni, hogy azokat később az Elnökség megvizsgálhassa. |
| --- | --- |

b)

Az egyszerű többséggel elfogadott javaslatokhoz és az ilyen javaslatokra vonatkozó elutasításokhoz indokolást kell fűzni, hogy azokat később az Elnökség megvizsgálhassa.

(7)   A pénzügyi és költségvetési bizottság évenként jelentést nyújt be az Elnökségnek.

(8)   Az Európai Unió költségvetési hatóságával tartandó tárgyalások lefolytatásával megbízott küldöttséget a pénzügyi és költségvetési bizottság elnöke vezeti, aki a tárgyalásokról beszámol az Elnökségnek.

(9)   A titkárság minden olyan információval ellátja a pénzügyi és költségvetési bizottságot, amely az Elnökség és az EGSZB elnöke melletti tanácsadói feladat ellátásához szükséges.

12. cikk

(1)   Kommunikációs bizottság (COCOM) jön létre, amelynek feladata, hogy megadja a szükséges impulzusokat az EGSZB kommunikációs stratégiájához, és figyelemmel kísérje azt. A kommunikációs bizottság feladatai közé tartozik a tanácsadás az EGSZB Elnöksége és elnöke számára.

(2)   A kommunikációs bizottság elnöki tisztét az EGSZB két alelnökének egyike látja el. A bizottság tizenkét tagból áll, akiket a csoportok javaslata alapján az Elnökség nevez ki.

(3)   A kommunikációs bizottság koordinálja a kommunikációért, a sajtó- és médiakapcsolatokért, valamint a kultúráért felelős szervezeti egységek tevékenységét, biztosítva, hogy e tevékenységek összhangban legyenek az EGSZB jóváhagyott stratégiáival és programjaival.

(4)   A kommunikációs bizottság minden évben éves tevékenységi jelentést nyújt be az Elnökségnek, amelyben beszámol a feladatai végrehajtásával kapcsolatos teljesítményéről, és amely tartalmazza a stratégiáját és a következő évre szóló munkaprogramot.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

AZ ELNÖKI TESTÜLET ÉS AZ ELNÖK

AZ ELNÖKI TESTÜLET ÉS AZ ELNÖK

13. cikk

(1)   Az Elnöki Testület az elnökből és két alelnökből áll.

(2)   Az EGSZB Elnöki Testülete a csoportelnökökkel közös értekezleten készíti elő az Elnökség és a Közgyűlés munkáját. Ezekre az értekezletekre a szekcióelnököket is meghívhatják.

(3)   Az EGSZB munkaprogramjának meghatározása és az elvégzett munka értékelése érdekében az Elnöki Testület évente legalább kétszer összeül a csoportok és a szekciók elnökeivel.

14. cikk

(1)   Az elnök – a Szerződésnek és az eljárási szabályzatnak megfelelően eljárva – irányítja az EGSZB és annak szervei által végzett valamennyi tevékenységet. Rendelkezik mindazon jogosítványokkal, melyek az EGSZB tanácskozásain született döntések végrehajtásához és végrehajtatásához, valamint a megfelelő működés biztosításához szükségesek.

(2)   Az elnök az alelnököket állandó jelleggel bevonja tevékenységébe, és meghatározott, saját hatáskörébe tartozó feladatokat vagy saját hatáskörébe tartozó felelősséget is rájuk bízhat.

(3)   Az elnök pontosan meghatározott időtartamra a főtitkárt is megbízhatja meghatározott feladatokkal.

(4)   Az elnök képviseli az EGSZB-t. Ezt a képviseleti jogot átruházhatja valamelyik alelnökre vagy adott esetben az EGSZB valamely tagjára.

(5)   Az elnök beszámol az EGSZB-nek arról, hogy a plenáris ülések közötti időszakban milyen lépéseket és intézkedéseket tett az EGSZB nevében. Ezeket a beszámolókat nem követi vita.

(6)   Megválasztását követően az elnök a plenáris ülés keretében ismerteti a megbízatásának időtartamára vonatkozó munkaprogramját. Megbízatásának lejártakor hasonlóképpen összegzést készít az elvégzett munkáról.

A Közgyűlésnek lehetősége van e két beszámoló megvitatására.

15. cikk

Az egyik alelnök pénzügyi és költségvetési bizottság, a másik a kommunikációs bizottság elnöke. Feladatukat mindketten az elnök felügyelete alatt látják el.

16. cikk

(1)   A kibővített Elnöki Testület az EGSZB elnökéből, két alelnökéből és a csoportelnökökből áll.

(2)   A kibővített Elnöki Testület szerepe a következő:

| a) | az Elnökség és a Közgyűlés munkájának előkészítése és megkönnyítése; |
| --- | --- |

a)

az Elnökség és a Közgyűlés munkájának előkészítése és megkönnyítése;

| b) | sürgős esetben vagy rendkívüli körülmények esetén a szükséges döntések lehetővé tétele. |
| --- | --- |

b)

sürgős esetben vagy rendkívüli körülmények esetén a szükséges döntések lehetővé tétele.

Evégett a szekcióelnökök és a konzultatív bizottságok elnökei, illetve más személyek is meghívást kaphatnak a kibővített Elnöki Testület ülésein való részvételre.

(3)   A kibővített Elnöki Testület évente legalább két alkalommal a szekcióelnökök és a konzultatív bizottságok elnökeinek részvételével ülésezik, hogy meghatározzák az EGSZB munkaprogramját és értékeljék annak végrehajtását.

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

SZEKCIÓK

SZEKCIÓK

17. cikk

(1)   Az EGSZB hat szekcióból áll. A Közgyűlés azonban az Elnökség javaslatára további szekciókat is létrehozhat a Szerződések hatálya alá tartozó területeken.

(2)   Az EGSZB a szekciókat minden ötévenkénti tisztújításakor az alakuló ülésen hozza létre.

(3)   A szekciók listáját és hatásköreit minden ötévenkénti tisztújításkor felül lehet vizsgálni.

18. cikk

(1)   A szekciók tagjainak számát az Elnökség javaslata alapján az EGSZB állapítja meg.

(2)   Az elnök kivételével az EGSZB minden tagja legalább egy szekciónak tagja kell hogy legyen.

(3)   Egy tag nem tartozhat kettőnél több szekcióhoz, kivéve, ha kilenc vagy annál kevesebb taggal rendelkező tagállamot képvisel. Háromnál több szekcióhoz azonban senki sem tartozhat.

(4)   A szekciók tagjait az EGSZB nevezi ki. A kinevezés két és fél évre szól és meghosszabbítható.

(5)   Ha a szekciók valamely tagja helyett új tagot kell állítani, ez a kinevezéssel azonos szabályok szerint történik.

19. cikk

(1)   Az egyes szekciók – két és fél évre megválasztott – elnöksége tizenkét tagot számlál az elnökkel és a három – csoportonként egy-egy – alelnökkel együtt.

(2)   A szekciók elnökeit, valamint elnökségének többi tagját az EGSZB választja meg.

(3)   A szekciók elnökei és elnökségének egyéb tagjai újraválaszthatók.

(4)   A csoportok két és fél évente váltják egymást három szekció elnöki tisztének betöltésében. Egy adott csoport legfeljebb öt egymást követő évig töltheti be egy adott szekció elnöki tisztét.

20. cikk

(1)   A szekciók feladata, hogy véleményeket vagy tájékoztató jelentéseket fogadjanak el azokban a témakörökben, amelyekre vonatkozóan az eljárási szabályzat 37. cikke alapján felkérést kapnak.

(2)   A szekciók azoknak a témaköröknek a feldolgozására, amelyekre vonatkozóan felkérést kaptak, tagjaikból tanulmányozócsoportot, illetve szerkesztői csoportot alakíthatnak, vagy önálló előadót jelölhetnek ki.

(3)   Az előadók és adott esetben a társelőadók kijelölése, valamint a tanulmányozócsoportok és a szerkesztői csoportok összetételének meghatározása a csoportok javaslatai alapján történik.

(4)   A tanulmányozócsoportok gyors felállítása érdekében – amennyiben a három csoportelnök megállapodásra jutott az előadók és az esetleges társelőadók kijelölésére vonatkozó javaslatról, valamint a tanulmányozócsoportok és szerkesztői csoportok összetételéről –, a szekcióelnökök meghozzák a munka megkezdéséhez szükséges intézkedéseket.

(5)   Miután a plenáris ülésen elfogadták a véleményt, a nyomon követés az előadó feladata, melyet szükség esetén szakértője bevonásával végez. Feladatának ellátásában az érintett szekció titkársága segíti. A szekció erről a nyomon követésről tájékoztatást kap.

(6)   A tanulmányozócsoportok nem válhatnak állandó szervezeti egységekké, csak azokban a rendkívüli esetekben, melyeket az Elnökség két és fél éves időszakra előzetesen engedélyez.

21. cikk

(1)   Ha az EGSZB valamely tagja akadályoztatás miatt nem tud részt venni az előkészítő munkálatokban, képviseletét a mellé kinevezett póttag is elláthatja.

(2)   A póttagok soha nem rendelkeznek szavazati joggal.

(3)   Amikor azonban egy tag szekció- vagy tanulmányozócsoport-elnök, szekcióelnökségi tag vagy előadó, e feladatok ellátása során nem helyettesítheti a mellé kinevezett póttag.

(4)   A választott póttag nevét és hatáskörét az EGSZB Elnökségével jóváhagyás végett közölni kell.

(5)   A póttag ugyanazokat a feladatokat látja el az előkészítő munkálatok során, mint az a tag, akit helyettesít. Az utazási és ellátási költségek tekintetében is az általa helyettesített taggal azonos szabályok vonatkoznak rá.

V. FEJEZET

V. FEJEZET

ALBIZOTTSÁGOK ÉS FŐELŐADÓ

ALBIZOTTSÁGOK ÉS FŐELŐADÓ

22. cikk

(1)   Az EGSZB – az Elnökség kezdeményezésére – kivételes esetekben albizottságokat alakíthat saját tagjaiból azzal a feladattal, hogy szigorúan horizontális és általános jellegű kérdésekről vélemény- vagy tájékoztatójelentés-tervezetet készítsenek, melyet aztán először az Elnökség, majd az EGSZB elé terjesztenek.

(2)   A plenáris ülések közötti időszakban az Elnökség is létrehozhat albizottságokat, amelyeket az EGSZB-nek utólag jóvá kell hagynia. Egy albizottság csak egy kérdéssel foglalkozhat, és működése megszűnik, amint az EGSZB szavazott az általa kidolgozott vélemény- vagy tájékoztatójelentés-tervezetről.

(3)   Ha egy témakör több szekció hatáskörébe is tartozik, az albizottság tagjai az érdekelt szekciók tagjai közül kerülnek ki.

(4)   A szekciókra vonatkozó szabályokat – a szükséges változtatásokkal – az albizottságokra is alkalmazni kell.

23. cikk

Különösen másodrendű fontosságú vagy sürgős témákra vonatkozó felkérések esetében az EGSZB főelőadót jelölhet ki, aki a szekció előzetes bevonása nélkül önállóan számol be a Közgyűlésnek.

VI. FEJEZET

VI. FEJEZET

MEGFIGYELŐKÖZPONTOK, MEGHALLGATÁSOK, SZAKÉRTŐK

MEGFIGYELŐKÖZPONTOK, MEGHALLGATÁSOK, SZAKÉRTŐK

24. cikk

(1)   Az EGSZB megfigyelőközpontokat állíthat fel, ha a felmerülő téma jellege, terjedelme és komplexitása a munkamódszerek, eljárások és az alkalmazandó eszközök különleges rugalmasságát kívánja meg.

(2)   A megfigyelőközpontok létrehozása közgyűlési határozattal történik, amely az Elnökség korábbi – valamely szekció vagy csoport javaslatán alapuló – határozatát erősíti meg.

(3)   A megfigyelőközpont létrehozására vonatkozó határozatnak meg kell határoznia a megfigyelőközpont tevékenységének tárgyát, a megfigyelőközpont felépítését, összetételét és működésének időtartamát.

(4)   A megfigyelőközpontok éves tájékoztató dokumentumot készíthetnek a Szerződés horizontális záradékainak (szociális záradék, környezeti záradék, fogyasztóvédelmi záradék) alkalmazásáról, valamint ezeknek az európai uniós politikákra gyakorolt hatásáról. Ezt a jelentést, ha a Közgyűlés úgy határoz, megküldhetik az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak.

(5)   Minden megfigyelőközpont egy szekció felügyelete és ellenőrzése alatt működik.

25. cikk

Ha egy meghatározott témakörben valamely kérdés fontossága indokolja, az EGSZB különböző szervei és szervezeti egységei külső személyek meghallgatásához is folyamodhatnak. Amennyiben a külső személyek megjelenése többletköltségekkel jár, az érintett szervnek előzetes engedélyezési kérelmet és egy alátámasztó programot kell az EGSZB Elnökségéhez benyújtania: ebben kifejti azokat a kérdéseket, melyek vonatkozásában szükségesnek tartja külső résztvevők bevonását.

26. cikk

(1)   A csoportelnökök szükség esetén, meghatározott munkák előkészítése érdekében, az előadók és/vagy a társelőadók javaslatára szakértőket nevezhetnek ki.

(2)   A csoportelnökök a csoportokat segítő szakértőket is kinevezhetnek.

(3)   A szakértők az utazási és ellátási költségtérítések tekintetében a tagokkal azonos feltételek mellett vesznek részt az előkészítő munkában.

(4)   Amennyiben jelenlétük hasznosnak tűnik, az előadók vagy társelőadók javaslatára az őket segítő szakértők részt vehetnek azokon a szekcióüléseken vagy konzultatív bizottsági üléseken, amelyeken vizsgálat tárgyát képezik azon vélemények vagy tájékoztató jelentések, melyek összeállításához a szakértők kinevezésére sor került.

Ehhez az érintett szekció vagy konzultatív bizottság elnökének előzetesen hozzá kell járulnia.

(5)   A szakértők nem képviselik az EGSZB-t, és a nevében nem jogosultak véleménynyilvánításra.

(6)   Az EGSZB tagjai nem nevezhetők ki szakértőnek.

Póttagjaik kinevezhetők szakértőnek, amennyiben póttag megbízatásukat ideiglenesen felfüggesztik.

A konzultatív bizottságok küldötteit csak az őket küldő csoport vagy az ehhez a csoporthoz tartozó előadó kérheti fel szakértőnek.

VII. FEJEZET

VII. FEJEZET

KONZULTATÍV BIZOTTSÁGOK

KONZULTATÍV BIZOTTSÁGOK

27. cikk

(1)   Az EGSZB konzultatív bizottságokat hozhat létre. Ezeket az EGSZB tagjai és a szervezett civil társadalom azon területeinek küldöttei alkotják, amelyeket az EGSZB a munkájába be kíván vonni.

(2)   E bizottságok létrehozásáról a Közgyűlés – az Elnökség határozatát jóváhagyva – határoz. A bizottságot létrehozó határozatnak meg kell állapítania a bizottság tevékenységének tárgyát, a bizottság felépítését és összetételét, valamint működésének időtartamát és szabályait.

(3)   E cikk (1) és (2) bekezdése alapján létrehozható az „Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága” (CCMI), amely EGSZB-tagokból, valamint az ipari szerkezetváltás által érintett különböző gazdasági és szociális ágazatok, illetve a civil társadalom reprezentatív szervezeteinek küldötteiből áll. E bizottság elnöke tagja az EGSZB Elnökségének, amelynek két és fél évente jelentést készít a CCMI tevékenységéről. Az elnököt az eljárási szabályzat 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett elnökségi tagok közül kell kiválasztani. Az előkészítő munkában részt vevő küldöttek és helyetteseik a rendes tagokkal azonos feltételek mellett jogosultak utazási és ellátási költségtérítésre.

VIII. FEJEZET

VIII. FEJEZET

PÁRBESZÉD EURÓPAI UNIÓS ÉS HARMADIK ORSZÁGOK GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS SZERVEZETEIVEL

PÁRBESZÉD EURÓPAI UNIÓS ÉS HARMADIK ORSZÁGOK GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS SZERVEZETEIVEL

28. cikk

(1)   Az EGSZB az Elnökség kezdeményezésére strukturált kapcsolatokat tarthat fenn az Európai Unió és harmadik országok gazdasági és szociális tanácsaival vagy hasonló intézményeivel, valamint gazdasági és szociális jellegű civil szervezeteivel.

(2)   Hasonlóképpen az EGSZB intézkedéseket tesz gazdasági és szociális tanácsok vagy hasonló intézmények létrehozásának támogatására azokban az országokban, amelyekben ezek még nem léteznek.

29. cikk

(1)   Az EGSZB az Elnökség javaslatára küldöttségeket jelölhet ki az Európai Unión kívüli államok vagy államszövetségek szervezett civil társadalmának különféle gazdasági és szociális alkotóelemeivel való kapcsolattartás céljából.

(2)   Az EGSZB és a tagjelölt országok szervezett civil társadalmát képviselő partnerek közötti együttműködés konzultatív vegyes bizottságok formájában valósul meg, amennyiben a társulási tanácsok létrehoztak ilyeneket. Ennek hiányában az együttműködés kapcsolattartó csoportokban történik.

(3)   A konzultatív vegyes bizottságok és a kapcsolattartó csoportok közös jelentéseket és nyilatkozatokat dolgoznak ki, amelyeket az EGSZB eljuttathat az illetékes intézményekhez és az érintett szereplőkhöz.

IX. FEJEZET

IX. FEJEZET

CSOPORTOK

CSOPORTOK

30. cikk

1.   Az EGSZB a tagok három csoportjából áll, amelyek a munkaadókat, a munkavállalókat és a szervezett civil társadalom egyéb gazdasági és társadalmi alkotóelemeit képviselik.

2.   A csoportok megválasztják elnöküket és alelnökeiket, részt vesznek az EGSZB és szervei munkájának előkészítésében, megszervezésében és koordinálásában, és hozzájárulnak azok tájékoztatásához. Mindegyik csoport rendelkezik titkársággal.

(3)   A csoportok az EGSZB elnökének és alelnökeinek megválasztásához – a 6. cikk (6) bekezdésének értelmében és a nemek közötti egyenlőség uniós intézmények által meghatározott elvével összhangban – jelölteket javasolnak a Közgyűlésnek.

(4)   A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelően a csoportelnökök az EGSZB Elnökségének is tagjai.

(5)   A csoportelnökök segítik az EGSZB Elnöki Testületét a fő politikai irányvonalak kialakításában és adott esetben a pénzügyi kiadások felügyeletében.

(6)   A csoportelnökök üléseket tartanak az Elnöki Testülettel, hogy hozzájáruljanak az Elnökség és a Közgyűlés munkájának előkészítéséhez.

(7)   A csoportok javaslatot tesznek a Közgyűlésnek a szekcióelnökök megválasztására a 7. cikk (7) bekezdése alapján és a szekciók elnökségeinek megválasztására a 19. cikk alapján.

(8)   A csoportok javaslatot tesznek az Elnökség által a 11. cikk (1) bekezdése alapján létrehozott pénzügyi és költségvetési bizottság összetételére.

(9)   A csoportok javaslatot tesznek a Közgyűlés által a 24., illetve 27. cikk alapján létrehozott megfigyelőközpontok, illetve konzultatív bizottságok összetételére.

(10)   A csoportok javaslatot tesznek a 29. cikk (1), illetve (2) bekezdése alapján létrehozott küldöttségek, illetve konzultatív vegyes bizottságok összetételére.

(11)   A csoportok javaslatot tesznek az előadókra és a szekciók által a 20. cikk (3) bekezdése alapján kijelölt vagy létrehozott tanulmányozócsoportok és szerkesztői csoportok összetételére.

(12)   E cikk (7)–(11) bekezdésének alkalmazásakor a csoportok figyelembe veszik a tagállamok EGSZB-n belüli képviseletét, a gazdasági és társadalmi élet különféle alkotóelemeit, a hatásköröket és a hatékony irányítás szempontjait.

(13)   A tagok önkéntes alapon csatlakozhatnak valamelyik csoporthoz azzal a feltétellel, hogy annak tagjai csatlakozásukat jóváhagyják. Egy tag egyidejűleg csak egyetlen csoporthoz tartozhat.

(14)   Azoknak a tagoknak, akik egyetlen csoporthoz sem csatlakoznak, a főtitkárság biztosítja a megbízatásuk gyakorlásához szükséges anyagi és technikai támogatást. A tanulmányozócsoportokban és egyéb belső szervezeti egységekben való részvételükről a csoportokkal folytatott konzultáció után az EGSZB elnöke dönt.

X. FEJEZET

X. FEJEZET

KATEGÓRIÁK

KATEGÓRIÁK

31. cikk

(1)   Az EGSZB tagjai önkéntes alapon olyan kategóriákba szerveződhetnek, amelyek az Európai Unió szervezett civil társadalmának különféle gazdasági és társadalmi érdekeit képviselik.

(2)   Egy-egy kategória az EGSZB három csoportjának tagjaiból állhat. Egy tag egyidejűleg csak egyetlen kategóriához tartozhat.

(3)   A kategóriák létrehozását az Elnökség hagyja jóvá, és erről tájékoztatja a Közgyűlést.

(4)   Az adott kategória létrehozását jóváhagyó elnökségi határozat meghatározza a kategória tevékenységének tárgyát, a kategória felépítését, összetételét, működésének időtartamát és működési szabályait.

A határozatot az Elnökség a későbbiekben visszavonhatja vagy módosíthatja.

Kategória létrehozásához legalább tíz tag szükséges.

II. CÍM:

AZ EGSZB MŰKÖDÉSE

AZ EGSZB MŰKÖDÉSE

I. FEJEZET

I. FEJEZET

KONZULTÁCIÓ AZ EGSZB-VEL

KONZULTÁCIÓ AZ EGSZB-VEL

32. cikk

(1)   Az elnök összehívja az EGSZB-t, hogy az az Európai Parlament, a Tanács vagy az Európai Bizottság felkérése alapján véleményt fogadjon el.

(2)   Az elnök az Elnökség javaslatára és a tagok többségének egyetértésével összehívja az EGSZB-t, hogy saját kezdeményezésre véleményt dolgozzon ki bármely, az Európai Unióval, annak politikáival és azok lehetséges továbbfejlesztésével kapcsolatos kérdésben.

33. cikk

(1)   A 32. cikk (1) bekezdésében említett vélemények iránti kérelmeket az EGSZB elnökéhez intézik, aki – az Elnökséggel együttműködve – lehetőség szerint a vélemény iránti kérelemben megszabott határidők figyelembevételével szervezi az EGSZB munkáját.

(2)   Az Elnökség a vélemények tanulmányozásának prioritási sorrendjét azok kategóriák szerinti csoportosításával határozza meg.

(3)   A szekciók javaslatot dolgoznak ki a véleményeknek az alábbi három kategóriába való besorolására. Ideiglenes jelleggel feltüntetik a tanulmányozócsoport létszámát. Az EGSZB Elnöki Testületével és a csoportelnökökkel folytatott egyeztetést követően a javaslatot az Elnökség elé terjesztik határozathozatalra. Egyedi esetekben a csoportelnökök javaslatot tehetnek a tanulmányozócsoport létszámának módosítására. Az Elnökség a soron következő ülésén jóváhagyja az új javaslatot, és véglegesíti a tanulmányozócsoport létszámát.

A három kategória a következő kritériumok szerint kerül meghatározásra:

| | „A” kategória – kiemelten fontos témákban beérkezett felkérések. Ebbe a kategóriába az alábbiak tartoznak:






  — | minden feltáró vélemény iránti kérelem (Európai Parlament, a Tanács jövőbeli elnökségei, Európai Bizottság), |
| --- | --- | --- |

„A” kategória – kiemelten fontos témákban beérkezett felkérések. Ebbe a kategóriába az alábbiak tartoznak:

—

minden feltáró vélemény iránti kérelem (Európai Parlament, a Tanács jövőbeli elnökségei, Európai Bizottság),

| — | minden elfogadott, saját kezdeményezésű véleményre vonatkozó javaslat, |
| --- | --- |

—

minden elfogadott, saját kezdeményezésű véleményre vonatkozó javaslat,

| — | egyes kötelező vagy fakultatív felkérések. |
| --- | --- |

—

egyes kötelező vagy fakultatív felkérések.

Ezekkel a felkérésekkel változó létszámú (6, 9, 12, 15, 18, 21 vagy 24 tagú), megfelelő eszközökkel rendelkező tanulmányozócsoport foglalkozik.

| | „B” kategória – kötelező vagy fakultatív felkérések másodrendű fontosságú vagy sürgős témákban.
  Ezeket a véleményeket általában önálló előadó vagy főelőadó készíti. Az Elnökség kivételes esetekben úgy dönthet, hogy az adott „B” kategóriás felkéréshez háromtagú szerkesztői csoport készítsen véleményt („B +” kategória). Az ülések és a munkanyelvek számáról az Elnökség határoz. |
| --- | --- |

„B” kategória – kötelező vagy fakultatív felkérések másodrendű fontosságú vagy sürgős témákban.

Ezeket a véleményeket általában önálló előadó vagy főelőadó készíti. Az Elnökség kivételes esetekben úgy dönthet, hogy az adott „B” kategóriás felkéréshez háromtagú szerkesztői csoport készítsen véleményt („B +” kategória). Az ülések és a munkanyelvek számáról az Elnökség határoz.

| | „C” kategória – tisztán technikai jellegű kötelező vagy fakultatív felkérések.
  Az EGSZB ezeknek a felkéréseknek típusvélemény kidolgozása útján tesz eleget, amelyet az Elnökség a Közgyűlés elé terjeszt. Az eljáráshoz nincs szükség sem előadó kinevezésére, sem szekcióban történő tanulmányozásra, csupán a plenáris ülésen való elfogadásra vagy elutasításra. A plenáris ülésen való megvitatás során a Közgyűlés először arról foglal állást, hogy támogatja vagy ellenzi-e a felkéréseknek az említett eljárással történő teljesítését, ezután pedig a típusvélemény elfogadása mellett, illetve ellen szavaz. |
| --- | --- |

„C” kategória – tisztán technikai jellegű kötelező vagy fakultatív felkérések.

Az EGSZB ezeknek a felkéréseknek típusvélemény kidolgozása útján tesz eleget, amelyet az Elnökség a Közgyűlés elé terjeszt. Az eljáráshoz nincs szükség sem előadó kinevezésére, sem szekcióban történő tanulmányozásra, csupán a plenáris ülésen való elfogadásra vagy elutasításra. A plenáris ülésen való megvitatás során a Közgyűlés először arról foglal állást, hogy támogatja vagy ellenzi-e a felkéréseknek az említett eljárással történő teljesítését, ezután pedig a típusvélemény elfogadása mellett, illetve ellen szavaz.

(4)   Sürgős kérdésekben az eljárási szabályzat 63. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni.

34. cikk

Az EGSZB az Elnökség javaslatára dönthet úgy, hogy az Európai Unió politikáival és azok lehetséges továbbfejlesztésével kapcsolatos bármely kérdés tanulmányozására tájékoztató jelentést dolgoz ki.

35. cikk

Az EGSZB valamely szekciójának, csoportjának vagy tagjai egyharmadának javaslatára állásfoglalásokat adhat ki aktuális témákról. Az állásfoglalásokat a Közgyűlés fogadja el a 61. cikk (2) bekezdésének megfelelően. A Közgyűlés napirendjében az állásfoglalás-tervezetek elsőbbséget élveznek.

36. cikk

(1)   Az Elnökség általános határozatokkal szabályozhatja és konkrét határozatokkal engedélyezheti a konzultatív szerepéhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó tevékenységeket. Ez különösen a következőkre vonatkozik:

| — | fórumok, platformok és a tematikus konzultációt szolgáló más szervezeti egységek EGSZB általi létrehozása, összeállítása és irányítása, valamint az EGSZB és tagjai részvételének módja az uniós intézmények által felállított vagy a részvételükkel működő szervezeti egységekben, |
| --- | --- |

—

fórumok, platformok és a tematikus konzultációt szolgáló más szervezeti egységek EGSZB általi létrehozása, összeállítása és irányítása, valamint az EGSZB és tagjai részvételének módja az uniós intézmények által felállított vagy a részvételükkel működő szervezeti egységekben,

| — | tanulmányok készítése, megrendelése és közzététele, |
| --- | --- |

—

tanulmányok készítése, megrendelése és közzététele,

| — | székhelyen kívüli munkalátogatások és rendezvények szervezése, |
| --- | --- |

—

székhelyen kívüli munkalátogatások és rendezvények szervezése,

| — | szakpolitikák értékelése az Elnökség határozata vagy uniós intézmények felkérése nyomán, elsősorban az eljárási szabályzatban meghatározott vélemények vagy tájékoztató jelentések formájában. „Szakpolitikák értékelése” alatt olyan szakpolitikák vagy jogszabályok utólagos értékelése értendő, amelyek végrehajtása már folyamatban van. Az értékelés során ismertetik az EGSZB által képviselt szervezetek részéről megfogalmazott véleményeket és kéréseket (2), |
| --- | --- |

—

szakpolitikák értékelése az Elnökség határozata vagy uniós intézmények felkérése nyomán, elsősorban az eljárási szabályzatban meghatározott vélemények vagy tájékoztató jelentések formájában. „Szakpolitikák értékelése” alatt olyan szakpolitikák vagy jogszabályok utólagos értékelése értendő, amelyek végrehajtása már folyamatban van. Az értékelés során ismertetik az EGSZB által képviselt szervezetek részéről megfogalmazott véleményeket és kéréseket (2),

(2)   Saját utólagos értékelései (tájékoztató jelentések) kidolgozásával az EGSZB a civil társadalmi szervezeteknek az uniós szakpolitikák hatásával kapcsolatos nézeteit közvetíti. Az utólagos értékelés kvalitatív és célirányos. Az értékelés a szociális, gazdasági és környezeti hatásokat veszi figyelembe.

(3)   A tagok külső szervezetekben való részvételéről az Elnökség határoz. A részvétel rendszeres nyomon követés és értékelés tárgyát képezi. A tagok kiegyensúlyozott módon és rotációs rendszerben képviseltetik magukat a külső szervezetekben.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

MUNKASZERVEZÉS

MUNKASZERVEZÉS

A.   A SZEKCIÓK MUNKÁJA

37. cikk

(1)   Vélemény vagy tájékoztató jelentés kidolgozásakor az EGSZB Elnöksége a 9. cikk (4) bekezdése alapján kijelöli az adott munka előkészítéséért felelős szekciót. Amennyiben a téma nem egyértelműen tartozik egy adott szekció hatáskörébe, úgy annak kijelölése az elnökre hárul, aki tájékoztatja erről az Elnökséget.

(2)   Amennyiben egy vélemény elkészítésében az illetékesként kijelölt szekció meg kívánja hallgatni az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságát (CCMI), vagy amennyiben ez utóbbi ismertetni kívánja álláspontját a szekció által képviselt véleményről, úgy az EGSZB Elnöksége engedélyezheti, hogy a CCMI véleménykiegészítést dolgozzon ki a vélemény iránti kérelem tárgyát képező pontok némelyikével kapcsolatban. Az Elnökség a saját kezdeményezésére is dönthet a fentiekről. Az Elnökség oly módon szervezi meg az EGSZB munkáját, hogy a CCMI kellő időben elkészíthesse a véleményét ahhoz, hogy a szekció azt figyelembe vehesse.

Ebben az esetben is egyedül ez a szekció számolhat be a Közgyűlés előtt. Véleményéhez azonban csatolnia kell a CCMI által kidolgozott véleménykiegészítést is.

(3)   Az elnök értesíti az érintett szekció elnökét a döntésről, valamint a határidőről, amelyen belül a szekciónak be kell fejeznie a munkáját.

(4)   Az elnök tájékoztatja az EGSZB-tagokat a felkérésről, valamint arról, hogy a téma mikor szerepel a plenáris ülés napirendjén.

38. cikk

Az elnök az Elnökséggel egyetértésben engedélyezheti egy szekció számára, hogy az Európai Parlament egyik bizottságával vagy a Régiók Bizottsága valamely szakbizottságával közösen tartson ülést.

39. cikk

Az eljárási szabályzatban meghatározott feltételek szerint felkért szekciókat azok elnöke hívja össze.

40. cikk

(1)   A szekciók üléseit a szekcióelnökök készítik elő együttműködésben az adott szekció elnökségével.

(2)   Az üléseket a szekcióelnök, illetve távollétében a szekció egyik alelnöke vezeti.

41. cikk

(1)   A szekcióülés akkor határozatképes, ha azon a rendes tagok több mint a fele jelen van vagy képviselteti magát.

(2)   Határozatképesség hiányában az elnök berekeszti az ülést, és a belátása szerinti időpontra, illetve az általa meghatározott módon, de még ugyanarra a napra új ülést hív össze, mely a jelen lévő vagy a képviselt tagok számától függetlenül határozatképes.

42. cikk

A szekció az előadó, illetve adott esetben a társelőadó által ismertetett véleménytervezet alapján fogadja el a véleményt.

43. cikk

(1)   A szekcióvélemény kizárólag az eljárási szabályzat 61. cikkében meghatározott eljárás alapján a szekció által elfogadott szövegeket tartalmazhat.

(2)   Az elutasított módosító indítványok szövegét a szavazás eredményének megjelölésével mellékletként csatolni kell a véleményhez, amennyiben a támogató szavazatok száma eléri az összes leadott szavazat számának legalább egynegyedét.

44. cikk

A szekcióvéleményt a 43. cikk rendelkezései szerint csatolt dokumentumokkal együtt a szekcióelnök átadja az EGSZB elnökének, majd az EGSZB Elnöksége a lehető leghamarabb az EGSZB elé terjeszti. Ezeket a dokumentumokat kellő időben hozzáférhetővé teszik az EGSZB tagjai számára.

45. cikk

A szekcióüléseken folytatott vitákról rövid jegyzőkönyv készül. Ezt a jegyzőkönyvet jóváhagyásra a szekció elé terjesztik.

46. cikk

Az elnök az Elnökséggel vagy adott esetben a Közgyűléssel egyetértésben új vizsgálatot kérhet a szekciótól, amennyiben úgy véli, hogy nem tartották be az eljárási szabályzatnak a vélemény kidolgozására vonatkozó előírásait, vagy úgy ítéli meg, hogy kiegészítő vizsgálatra van szükség.

47. cikk

(1)   A 20. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a szekciók előkészítő munkája általában tanulmányozócsoportok keretében zajlik.

(2)   Az előadó, akit az általa felkért szakértő és adott esetben egy vagy több társelőadó is segít munkájában, megvizsgálja a felvetett témakört, figyelembe veszi a kifejtett álláspontokat, és ezek alapján összeállítja a véleménytervezetet, amelyet továbbít a szekcióelnöknek.

(3)   A tanulmányozócsoportok ülésein nem kerül sor szavazásra.

B.   A PLENÁRIS ÜLÉS MUNKÁJA

48. cikk

Az EGSZB tagjainak összességéből álló Közgyűlés plenáris ülések keretében ül össze.

49. cikk

(1)   A plenáris üléseket az Elnökséggel együtt az elnök készíti elő. A munka megszervezése érdekében az Elnökség minden plenáris ülés előtt és esetleg az ülések alatt is összeül.

(2)   Az Elnökség minden vélemény esetében meghatározhatja a plenáris ülésen lefolytatandó általános vita időtartamát.

50. cikk

(1)   Az Elnökség által az Elnöki Testület javaslatára, a csoportelnökök együttműködésével meghatározott napirendtervezetet az EGSZB elnöke a plenáris ülés kezdete előtt legalább tizenöt nappal megküldi az EGSZB minden tagjának, valamint az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak.

(2)   A napirendtervezetet minden plenáris ülésszak megnyitásakor a Közgyűlés elé terjesztik jóváhagyásra. Miután a napirendet elfogadták, az egyes napirendi pontokat azon az ülésen kell megvitatni, amelyikre azokat előirányozták. Az EGSZB tanácskozásaihoz szükséges dokumentumokat a 44. cikk rendelkezéseinek megfelelően bocsátják a tagok rendelkezésére.

51. cikk

(1)   Az EGSZB plenáris ülése akkor határozatképes, ha a tagok több mint fele jelen van vagy képviselteti magát.

(2)   Határozatképesség hiányában az elnök berekeszti az ülést, és a belátása szerinti időpontra, de még ugyanazon az ülésszakon belül új ülést hív össze, mely a jelen lévő vagy képviselt tagok számától függetlenül határozatképes.

52. cikk

A napirend jóváhagyása során az elnök adott esetben valamely aktuális téma megvitatását is bejelentheti.

53. cikk

Az EGSZB módosíthatja a napirendtervezetet olyan állásfoglalás-tervezetek megvitatása érdekében, amelyeket a 35. cikkben meghatározott eljárással összhangban nyújtottak be.

54. cikk

(1)   Az elnök megnyitja az ülést, vezeti a vitát és ügyel a szabályzat betartására. Munkáját az alelnökök segítik.

(2)   Távolléte esetén az elnököt az alelnökök helyettesítik. Az alelnökök távollétében a helyettesítés az Elnökség legidősebb tagjának a feladata.

(3)   Az EGSZB annak a szekciónak a munkájára alapozza tanácskozását, amely illetékes abban, hogy beszámoljon a Közgyűlés előtt.

(4)   Abban az esetben, ha egy szekció egy szöveget úgy fogad el, hogy az ellenszavazatok száma ötnél kevesebb, az Elnökség javasolhatja, hogy azt a vita nélküli szavazási eljárás szerint vegyék fel a plenáris ülés napirendjére.

Ez az eljárás nem alkalmazható, ha:

| — | legalább 25 tag ellenzi, |
| --- | --- |

—

legalább 25 tag ellenzi,

| — | a plenáris ülésen megvitatandó módosító indítványokat nyújtottak be, |
| --- | --- |

—

a plenáris ülésen megvitatandó módosító indítványokat nyújtottak be,

| — | vagy az érintett szekció úgy dönt, hogy a szöveget meg kell vitatni a plenáris ülésen. |
| --- | --- |

—

vagy az érintett szekció úgy dönt, hogy a szöveget meg kell vitatni a plenáris ülésen.

(5)   Ha a szöveg nem nyeri el a Közgyűlés szavazatainak többségét, az elnök – a Közgyűlés egyetértésével – további vizsgálat céljából visszaküldheti azt az illetékes szekciónak, vagy kijelölhet egy főelőadót, aki még ugyanezen vagy egy későbbi ülésszak alkalmával újabb szövegtervezetet terjeszt elő.

55. cikk

(1)   A módosító indítványokat írásban, az előterjesztők aláírásával ellátva, a plenáris ülés megnyitása előtt el kell juttatni a titkárságra.

(2)   A Közgyűlés munkájának megfelelő megszervezése érdekében az Elnökség megállapítja a módosító indítványok benyújtásának szabályait.

(3)   Az EGSZB azonban a szöveget megvitató ülés megnyitásáig lehetővé teszi a legalább huszonöt tag aláírásával ellátott módosító indítványok benyújtását.

(4)   A módosító indítványban szerepelnie kell a hivatkozott szöveghely megjelölésének, valamint egy rövid indokolásnak is. A tartalmi és formai szempontból egymást ismétlő módosító indítványok megtárgyalását összevonják.

(5)   Módosító indítvány esetén a Közgyűlés általában csak az indítvány előterjesztőjét, egy ellene szólót és az előadót hallgatja meg.

(6)   A módosító indítvány megvitatása során az előadó – a szóban forgó módosítás előterjesztőjének egyetértésével – szóbeli javaslatot tehet kompromisszumos megoldásra. Ilyen esetben a Közgyűlés csak a kompromisszumos javaslatról szavaz.

(7)   Adott esetben az EGSZB elnöke – az illetékes szekció elnökével és előadójával együttműködésben – javasolhatja az EGSZB-nek, hogy a módosító indítványokat úgy dolgozzák fel, hogy a végleges szöveg összhangja megmaradjon.

56. cikk

(1)   Az olyan módosító indítványt vagy módosító indítványcsomagot, amely a szekció vagy a konzultatív bizottság által előterjesztett véleménytől alapvetően különböző álláspontot fogalmaz meg, ellenvéleménynek kell tekinteni. Az ellenvélemény rövid, tömör és autonóm: tartalmaz következtetéseket és magyarázatot.

(2)   A csoportok jogosultak azt kérni az Elnökségtől, hogy egy vagy több módosító indítványt ellenvéleménynek minősítsen.

(3)   Az Elnökség az érintett szekció vagy konzultatív bizottság elnökével folytatott konzultációt követően hozza meg határozatát.

(4)   Egy vagy több módosító indítvány ellenvéleménynek minősítését követően az Elnökség dönthet úgy, hogy a véleményt a hozzá kapcsolódó ellenvéleménnyel együtt újabb megtárgyalás céljából visszaküldi az érintett szekcióhoz vagy konzultatív bizottsághoz, amennyiben a vélemény elfogadására megszabott határidő ezt lehetővé teszi.

(5)   Amennyiben egy módosító indítványt nem nyújtottak be kellő időben ahhoz, hogy az Elnökség határozhasson az ellenvéleménnyé minősítésről, ezt a határozatot, valamint az érintett szervhez történő esetleges visszaküldésre vonatkozó határozatot a Közgyűlés hozza meg a kibővített Elnöki Testület javaslatára és az említett szerv elnökével folytatott konzultációt követően.

(6)   Ha az (5) bekezdésben említett esetben az ügyet nem küldik vissza az érintett szervhez, illetve ha a javasolt szöveget nem tekintik ellenvéleménynek, a Közgyűlés azonos módon szavaz az előterjesztett módosító indítványokról, mint a csoportok módosító indítványairól.

(7)   Ha az ellenvélemény a plenáris ülésen megszerzi a szavazatok többségét, elfogadottnak tekintendő.

Annak eldöntésére, hogy az eredeti szöveget csatolják-e az elfogadott véleményhez, újabb szavazásra kerül sor. Az eredeti szöveget akkor csatolják az új szöveghez, ha megszerzi a leadott szavazatok legalább egynegyedét.

(8)   Ha az ellenvélemény nem szerzi meg a szavazatok többségét, de megszerzi a leadott szavazatok legalább egynegyedét, akkor ezt a szöveget csatolják az eredeti véleményhez.

57. cikk

(1)   Az elnök a saját kezdeményezése vagy valamely tag kérése alapján felszólíthatja a Közgyűlést, hogy határozzon a felszólalások időtartamának és a felszólalók számának korlátozásáról, az ülés elnapolásáról, illetve a vita lezárásáról. A vita lezárását követően a szólás joga már csak a szavazás után, szavazatindoklás céljából és az elnök által megszabott időtartamra adható meg.

(2)   Ügyrendi javaslat előterjesztése céljából bármely tag bármikor soron kívül szót kérhet és kaphat.

58. cikk

(1)   Az egyes plenáris ülésekről jegyzőkönyv készül, amelyet az EGSZB elé terjesztenek jóváhagyásra.

(2)   A jegyzőkönyv végleges változatát az EGSZB elnöke és főtitkára írja alá.

59. cikk

(1)   Az EGSZB véleménye a jogi hivatkozások megjelölése mellett indokolást, valamint az EGSZB-nek a témakör egészéről alkotott véleményét tartalmazza.

(2)   A vélemény egészére vonatkozó szavazás eredménye az eljárásról szóló részben szerepel. Név szerinti szavazás esetén a szavazók nevét is fel kell tüntetni.

(3)   A plenáris ülésen elutasított módosító indítványok szövegét és indokolását a szavazás eredményének megjelölésével mellékletként csatolni kell a véleményhez, amennyiben a támogató szavazatok száma eléri az összes leadott szavazat legalább egynegyedét. Ez a szabály az ellenvéleményekre is vonatkozik.

(4)   Az EGSZB véleményéhez a szekcióvéleménynek azokat a szövegrészeit is csatolni kell mellékletként, a szavazás eredményének megjelölésével, amelyeket a Közgyűlés által elfogadott módosító indítványok következtében elutasítottak, amennyiben a támogató szavazatok száma eléri az összes leadott szavazat legalább egynegyedét.

(5)   Ha az EGSZB 30. cikk alapján létrehozott csoportjainak vagy 31. cikk alapján létrehozott, gazdasági és társadalmi érdekeket képviselő kategóriáinak egyike a Közgyűlés elé terjesztett kérdésben eltérő, de egységes álláspontot képvisel, a témában folytatott vitát lezáró név szerinti szavazást követően a szóban forgó álláspontot rövid nyilatkozatban megfogalmazhatja, melyet mellékletként a véleményhez kell csatolni.

60. cikk

(1)   Az EGSZB által elfogadott véleményeket és a plenáris ülés jegyzőkönyvét továbbítják az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Bizottságnak.

(2)   Az EGSZB által elfogadott vélemények bármely más érintett intézménynek vagy szervezetnek is továbbíthatók.

III. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

I. FEJEZET

A SZAVAZÁS SZABÁLYAI

A SZAVAZÁS SZABÁLYAI

61. cikk

(1)   Az érvényesen leadott szavazatok a következők: „igen”, „nem” vagy „tartózkodom”.

(2)   Ha az eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, az EGSZB és szervei szövegeinek és határozatainak elfogadása a leadott „igen” vagy „nem” szavazatok többsége alapján történik.

(3)   A szavazatok leadása nyílt szavazással, név szerinti szavazással vagy titkos szavazással történik.

(4)   Az EGSZB jelen lévő vagy más által képviselt tagjai egynegyedének kérésére az állásfoglalásról, a módosító indítványról, az ellenvéleményről, a vélemény egészéről vagy bármilyen más szövegről név szerint történik a szavazás.

(5)   A különböző reprezentatív tisztségekre történő megválasztás mindig titkos szavazással történik. Más esetekben akkor kell titkos szavazást tartani, ha azt az EGSZB jelen lévő vagy más által képviselt tagjainak többsége kéri.

(6)   Ha a szavazáson az „igen” és a „nem” szavazatok száma egyenlő, az ülést vezető elnök szavazata dönt.

(7)   Az a tény, hogy az előadó elfogad egy módosító indítványt, nem indok arra, hogy az adott módosító indítványt ne bocsássák szavazásra.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

SÜRGŐSSÉGI ELJÁRÁS

SÜRGŐSSÉGI ELJÁRÁS

62. cikk

(1)   Amennyiben az Európai Parlament, a Tanács vagy az Európai Bizottság által az EGSZB számára kitűzött határidő miatt sürgősen kell véleményt kibocsátani, a sürgősségi eljárás akkor alkalmazható, ha az elnök megállapítja, hogy erre a vélemény kellő időben történő elfogadása érdekében szükség van.

(2)   Amennyiben az EGSZB tartja sürgősnek a kérdést, az elnök az Elnökséggel való előzetes konzultáció nélkül, azonnal meghozhat minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy biztosítsa az EGSZB munkájának elvégzését. Az elnök tájékoztatja az Elnökség tagjait ezekről az intézkedésekről.

(3)   A sürgősségi eljárás során az elnök által hozott intézkedések a következő plenáris ülésen az EGSZB elé kerülnek jóváhagyásra.

63. cikk

(1)   Ha a szekció számára kitűzött határidő miatt kell sürgősen kidolgozni a véleményt, akkor a szekcióelnök a munka megszervezését tekintve a három csoportelnök egyetértésével eltérhet az eljárási szabályzatnak a szekciók munkájának megszervezésére vonatkozó rendelkezéseitől.

(2)   A szekcióelnök által hozott intézkedések a következő ülésen a szekció elé kerülnek jóváhagyásra.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

TÁVOLLÉT ÉS KÉPVISELET

TÁVOLLÉT ÉS KÉPVISELET

64. cikk

(1)   Az EGSZB bármely tagjának, aki nem tud részt venni egy olyan ülésen, amelyre megfelelő módon meghívták, távollétéről előzetesen tájékoztatnia kell az érintett elnököt.

(2)   Ha az EGSZB valamely tagja több mint három egymást követő plenáris ülésről távol marad anélkül, hogy képviseltetné magát és elfogadható magyarázatot adna, az elnök az Elnökséggel folytatott konzultációt követően, és miután a szóban forgó tagot felszólította távolmaradásának megindokolására, kérheti a Tanácstól a tag megbízatásának megszüntetését.

(3)   Ha valamely szekció tagja több mint három egymást követő szekcióülésről távol marad anélkül, hogy képviseltetné magát és elfogadható magyarázatot adna, a szekcióelnök a szóban forgó tagot, miután felszólította távolmaradásának megindokolására, felkérheti arra, hogy intézkedjen a szekcióban történő helyettesítéséről. A szekcióelnök erről értesíti az EGSZB Elnökségét.

65. cikk

(1)   Az EGSZB bármely tagja, aki nem tud részt venni valamely plenáris vagy szekcióülésen, az érintett elnök tájékoztatása után szavazati jogát írásban átruházhatja az EGSZB vagy a szekció egy másik tagjára.

(2)   Egy tag sem rendelkezhet egynél több ráruházott szavazattal a plenáris ülésen vagy a szekcióülésen.

66. cikk

(1)   Bármely tag, aki nem tud részt venni egy olyan ülésen, amelyre megfelelő módon meghívták, az érintett elnöknek – közvetlen, vagy csoportja titkárságának közvetítésével történő – írásbeli tájékoztatása után az EGSZB egy másik tagjával képviseltetheti magát. Ez a lehetőség nem vonatkozik az EGSZB Elnökségének és a pénzügyi és költségvetési bizottságnak az üléseire.

(2)   A képviseleti megbízás kizárólag arra az ülésre érvényes, amelyre vonatkozóan kiállították.

(3)   A tanulmányozócsoportok létrehozásakor a csoport bármely tagja kérheti, hogy az EGSZB egy másik tagja helyettesítse. A helyettesítés egy adott témakörre, a szekció e témakörrel kapcsolatos munkájának teljes időtartamára érvényes, és nem vonható vissza. A helyettesítés érvényét veszti annak a hivatali időnek a lejártakor, amelyben a helyettesítésről döntöttek, akkor is, ha a tanulmányozócsoport munkája a két és fél éves, illetve ötéves hivatali idő lejártáig nem ér véget.

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

NYILVÁNOSSÁG ÉS A DOKUMENTUMOK TERJESZTÉSE

NYILVÁNOSSÁG ÉS A DOKUMENTUMOK TERJESZTÉSE

67. cikk

(1)   Az EGSZB a véleményeit az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé. A közzététel szabályait a Tanács és az Európai Bizottság állapítja meg az EGSZB Elnökségével folytatott konzultációt követően.

(2)   Az EGSZB, az Elnökség és a szekciók tagjainak névjegyzékét, valamint minden, a tagságra vonatkozó módosítást közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az EGSZB honlapján.

68. cikk

(1)   Az EGSZB az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikke második bekezdésének rendelkezéseivel összhangban biztosítja döntéseinek átláthatóságát.

(2)   A főtitkár hozza meg azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják a nyilvánosság részére a megfelelő dokumentumokhoz való hozzáférési jogot.

(3)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. cikkének negyedik bekezdése értelmében minden uniós polgárnak lehetősége van arra, hogy az EU bármely hivatalos nyelvén írásban forduljon az EGSZB-hez, és ugyanazon a nyelven kapjon választ.

69. cikk

(1)   Az EGSZB plenáris ülései és a szekcióülések nyilvánosak.

(2)   Valamely érintett intézmény vagy szerv kérésére, illetve az Elnökség javaslatára az EGSZB bizonyos, a konzultatív munkát nem érintő vitákat bizalmasnak nyilváníthat.

(3)   A többi ülés nem nyilvános. Indokolt esetben azonban a levezető elnök mérlegelése alapján megfigyelőként mások is részt vehetnek ezeken az üléseken.

70. cikk

(1)   Az uniós intézmények tagjai részt vehetnek és felszólalhatnak az EGSZB-nek és szerveinek ülésein.

(2)   Más szervek tagjait, valamint e szervek és az intézmények megfelelően felhatalmazott tisztviselőit fel lehet kérni arra, hogy az üléseken az ülés elnökének irányítása alatt részt vegyenek, ott felszólaljanak vagy kérdésekre válaszoljanak.

V. FEJEZET

V. FEJEZET

A TAGOK MEGNEVEZÉSE, KIVÁLTSÁGAIK, MENTESSÉGEIK, A TAGOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYZAT, A QUAESTOROK

A TAGOK MEGNEVEZÉSE, KIVÁLTSÁGAIK, MENTESSÉGEIK, A TAGOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYZAT, A QUAESTOROK

71. cikk

(1)   Az EGSZB tagjainak megnevezése: „az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagja”.

(2)   A Szerződésekhez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv IV. fejezete 10. cikkének rendelkezései az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaira is vonatkoznak.

72. cikk

(1)   A tagokra vonatkozó szabályzat az EGSZB tagjainak jogairól és kötelezettségeiről, valamint a tevékenységüket, illetve az intézménnyel és annak szervezeti egységeivel való kapcsolatukat meghatározó szabályokról rendelkezik. Magában foglalja a nem megfelelő magatartás esetén alkalmazandó szankciókat is.

A tagokra vonatkozó szabályzat meghatározza továbbá az eljárási szabályzat és a tagokra vonatkozó szabályzat be nem tartása esetén meghozandó intézkedéseket.

(2)   A magatartási kódex, amely meghatározza és egyértelműsíti az EGSZB tagjaira és póttagjaira vonatkozó követelményeket, az eljárási szabályzat mellékletét képezi.

(3)   Megbízatásuk kezdetén a tagok vállalják, hogy tiszteletben tartják és aláírják a Közgyűlés által elfogadott magatartási kódexet. A tagok kölcsönös tisztelettel tartoznak egymásnak, és magatartásuk a Szerződésekben meghatározott értékeken és elveken nyugszik. Méltósággal járnak el, szem előtt tartva az EGSZB hírnevét. A viták során a tagok nem beszélnek vagy viselkednek rágalmazó, rasszista, szexista vagy idegengyűlölő módon.

A fenti normák és szabályok be nem tartása a magatartási kódexben megállapított intézkedések alkalmazásához vezethet.

E cikk alkalmazása nem befolyásolhatja a tagok szólásszabadságát.

E cikk alkalmazása a tagok az elsődleges uniós jog és a tagokra vonatkozó szabályzat szerinti előjogainak teljes körű tiszteletben tartásán alapul.

E cikk alkalmazása megfelel az átláthatóság elvének és garantálja, hogy a tagok tudomására hozzák a tárgyban hozott intézkedéseket, és egyenként tájékoztatják őket jogaikról és kötelezettségeikről.

Ha valamely tag alkalmazásában álló személy, illetve más olyan személy, aki a tag közbenjárására kapott hozzáférést az EGSZB épületeihez vagy berendezéseihez, megsérti a fent ismertetett magatartási szabályokat, a magatartási kódexben meghatározott szankciók adott esetben az érintett taggal szemben is kiszabhatók.

A magatartási normák be nem tartása esetén alkalmazandó szankciókat a Közgyűlés által elfogadott magatartási kódex tartalmazza.

Az EGSZB az Európai Parlament szabályaihoz tartja magát, amennyiben azok összeegyeztethetők az EGSZB tagjaira vonatkozó szabályzattal, és ehhez létrehozza a megfelelő szerveket.

Létrejön a képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság (az EGSZB tagjainak magatartási kódexével összhangban).

(4)   A tagok a kinevezésükkor nyilatkozatot tesznek minden olyan pénzügyi vagy más érdekeltségeikről, amelyek hatással lehetnek az EGSZB-ben végzett munkájukra.

Évente legalább egyszer megerősítik, hogy a nyilatkozat tartalma még érvényes, illetve, amint változás történik a helyzetükben, módosítják azt.

A tagokra vonatkozó szabályzat, valamint az EGSZB tagjainak és póttagjainak magatartási kódexe meghatározza továbbá az eljárási szabályzat, a magatartási kódex és a tagokra vonatkozó szabályzat be nem tartása esetén meghozandó intézkedéseket.

73. cikk

(1)   A Közgyűlés az Elnökség javaslatára minden két és fél éves időszakra megválaszt hat olyan tagot, három nőt és három férfit, akiknek az EGSZB szervezetén belül nincs más állandó tisztségük. Ők alkotják a képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottságot.

(2)   Abban az esetben, ha egy tag állítólagosan megsérti az EGSZB magatartási kódexét, a képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság bizalmas jelleggel és 30 naptári napon belül iránymutatást ad az ezt kérelmező tagnak a magatartási kódex rendelkezéseinek értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban. Az érintett tag jogosult az iránymutatásban megbízni.

(3)   A képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság az EGSZB elnökének kérésére a magatartási kódex megsértésének állítólagos eseteit is megvizsgálja, és tanácsot ad az elnöknek a lehetséges intézkedésekkel kapcsolatban.

74. cikk

A Közgyűlés az Elnökség javaslatára minden két és fél éves időszakra megválaszt három olyan tagot, akiknek az EGSZB szervezetén belül nincs más állandó tisztségük. Ők alkotják a quaestorok csoportját, mely az alábbi feladatokat látja el:

| a) | figyelemmel kíséri a tagokra vonatkozó szabályzatot, és gondoskodnak annak megfelelő végrehajtásáról; |
| --- | --- |

a)

figyelemmel kíséri a tagokra vonatkozó szabályzatot, és gondoskodnak annak megfelelő végrehajtásáról;

| b) | a tagokra vonatkozó szabályzat tökéletesítésére és továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatokat dolgoz ki; |
| --- | --- |

b)

a tagokra vonatkozó szabályzat tökéletesítésére és továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatokat dolgoz ki;

| c) | megfelelő intézkedések megtételével igyekszik megoldani a tagokra vonatkozó szabályzat alkalmazásához kapcsolódó esetleges kétséges vagy konfliktushelyzeteket; |
| --- | --- |

c)

megfelelő intézkedések megtételével igyekszik megoldani a tagokra vonatkozó szabályzat alkalmazásához kapcsolódó esetleges kétséges vagy konfliktushelyzeteket;

| d) | a tagokra vonatkozó szabályzat alkalmazását illetően biztosítja az EGSZB tagjai és a főtitkárság közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

d)

a tagokra vonatkozó szabályzat alkalmazását illetően biztosítja az EGSZB tagjai és a főtitkárság közötti kapcsolatot;

VI. FEJEZET

VI. FEJEZET

A TAGOK MEGBÍZATÁSÁNAK MEGSZŰNÉSE, ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG

A TAGOK MEGBÍZATÁSÁNAK MEGSZŰNÉSE, ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG

75. cikk

(1)   Az EGSZB tagjainak megbízatása akkor jár le, amikor az EGSZB tisztújításakor a Tanács által rögzített ötéves időszak véget ér.

(2)   Az EGSZB egyes tagjainak megbízatása lemondás, felmentés, elhalálozás, vis maior vagy összeférhetetlenség esetén szűnik meg.

(3)   Az EGSZB-tagság összeférhetetlen a kormánytagsággal, a parlamenti tagsággal, az Európai Unió valamely intézményének tagságával, a Régiók Bizottsága tagságával, az Európai Beruházási Bank igazgatótanácsának tagságával és az Európai Uniónál aktív státuszban végzett tisztviselői vagy egyéb alkalmazotti munkával.

(4)   A lemondást az elnöknek címezve, írásban kell benyújtani.

(5)   A felmentés feltételeiről az eljárási szabályzat 64. cikkének (2) bekezdése rendelkezik. Amennyiben a Tanács a megbízatás megszüntetése mellett dönt, megindítja az új tag kinevezésére irányuló eljárást.

(6)   Lemondás, elhalálozás, vis maior vagy összeférhetetlenség esetén az elnök tájékoztatja a Tanácsot, amely megállapítja az üresedést, és megindítja az új tag kinevezésére irányuló eljárást. Lemondás esetén azonban a megbízatásáról lemondó tag mindaddig hivatalában marad, amíg a helyébe lépő tag kinevezése hatályba nem lép, kivéve, ha a megbízatásáról lemondó tag nem jelzi ezzel ellentétes szándékát.

(7)   Az új tagot az e cikk (2) bekezdésében meghatározott minden esetben a megbízatás fennmaradó időtartamára nevezik ki.

76. cikk

(1)   Az Elnökség tagjainak legalább háromnegyede által elfogadott elnökségi javaslatra az elnök ellen súlyos és kellően alátámasztott okból bizalmatlansági indítvány nyújtható be a Közgyűléshez.

Ebben az esetben ez a bizalmatlansági indítvány lesz a következő plenáris ülés első napirendi pontja.

(2)   A Közgyűlés titkos szavazással és a szavazati jogok átruházásának lehetősége nélkül határoz, miután egymás után meghallgatta mindegyik csoport egy-egy tagját és az Elnöki Testület álláspontjukat ismertetni kívánó tagjait, végül pedig az elnököt.

Az indítvány akkor minősül elfogadottnak, ha azt a jelen lévő tagok háromnegyedes többsége elfogadta. Ellenkező esetben az indítvány elutasítottnak minősül.

(3)   Bizalmatlansági indítvány elfogadása esetén a Közgyűlés haladéktalanul intézkedik arról, hogy az elnök helyébe az elnök csoportjának valamely tagja lépjen.

Ilyenkor a Közgyűlés elnöki tisztségét ideiglenesen az EGSZB ahhoz a csoporthoz tartozó alelnöke látja el, amely be fogja tölteni az EGSZB soron következő elnökségét.

(4)   Amennyiben a Közgyűlés nem tud haladéktalanul intézkedni a pótlásról, munkáját felfüggeszti, hogy a csoportok javaslatot fogalmazhassanak meg, és a Közgyűlés ideiglenes elnöki tisztét betöltő tag lehetőség szerint még aznapra ismételten összehívja a Közgyűlést.

(5)   Az elnök helyébe lépő, azonos csoporthoz tartozó tag az eredetileg meghatározott hivatali idő végéig a helyén marad.

VII. FEJEZET

VII. FEJEZET

AZ EGSZB IGAZGATÁSA

AZ EGSZB IGAZGATÁSA

77. cikk

(1)   Az EGSZB-t munkájában a főtitkárság segíti a főtitkár irányításával, aki az Elnökséget képviselő elnök felügyelete alatt gyakorolja tevékenységét.

(2)   A főtitkár tanácsadói minőségben részt vesz az Elnökség ülésein, és vezeti azok jegyzőkönyvét.

(3)   A főtitkár az Elnökség előtt ünnepélyes esküt tesz, hogy feladatát teljes pártatlansággal és lelkiismeretesen fogja ellátni.

(4)   A főtitkár gondoskodik a Közgyűlés, az Elnökség és az elnök által hozott döntéseknek az eljárási szabályzatban foglaltak szerint történő végrehajtásáról. Háromhavonta írásban tájékoztatja az elnököt az igazgatási, szervezési és személyzeti kérdésekkel kapcsolatban meghozott vagy tervezett végrehajtási rendelkezésekről és kritériumokról.

(5)   A főtitkár – az elnök által meghatározott korlátozásokkal – átruházhatja a hatáskörét.

(6)   Az Elnökség a főtitkár javaslata alapján úgy határozza meg a főtitkárság szervezeti felépítését, hogy az képes legyen biztosítani az EGSZB és szervei működését, és segíteni tudja annak tagjait megbízatásuk gyakorlásában, különösen az ülések lebonyolításában és a vélemények kidolgozásában.

(7)   Az EGSZB elnökének felhatalmazása alapján a főtitkárra átruházott hatáskörök ideiglenesek: legkésőbb az elnök megbízatásának lejártával megszűnnek.

78. cikk

Új főtitkár kinevezése a következő eljárás szerint történik:

| (1) | Az Elnökség:






  — | határoz a főtitkári poszt státuszáról (tisztviselő vagy ideiglenes alkalmazott), kijelöl egy három tagból álló szerkesztőbizottságot, és ezt követően meghatározza az álláshirdetés részletes tartalmát, |
| --- | --- | --- |

(1)

Az Elnökség:

—

határoz a főtitkári poszt státuszáról (tisztviselő vagy ideiglenes alkalmazott), kijelöl egy három tagból álló szerkesztőbizottságot, és ezt követően meghatározza az álláshirdetés részletes tartalmát,

| — | kijelöl egy előválogatásért felelős, az EGSZB hat tagjából álló bizottságot, továbbá megállapítja azokat a határidőket, amelyeken belül e bizottságnak ismertetnie kell munkája eredményeit az Elnökség előtt. |
| --- | --- |

—

kijelöl egy előválogatásért felelős, az EGSZB hat tagjából álló bizottságot, továbbá megállapítja azokat a határidőket, amelyeken belül e bizottságnak ismertetnie kell munkája eredményeit az Elnökség előtt.

| (2) | Az előválogatásért felelős bizottság feladata az, hogy megvizsgálja a pályázatokat, lebonyolítsa a felvételi beszélgetéseket, indokolással ellátott jelentést készítsen, amely a pályázókat a kompetenciáik alapján, az álláshirdetésben meghatározott eljárás és kritériumok szerint rangsorolja, valamint javaslatot tegyen a posztra alkalmas jelöltre vagy jelöltlistára. |
| --- | --- |

(2)

Az előválogatásért felelős bizottság feladata az, hogy megvizsgálja a pályázatokat, lebonyolítsa a felvételi beszélgetéseket, indokolással ellátott jelentést készítsen, amely a pályázókat a kompetenciáik alapján, az álláshirdetésben meghatározott eljárás és kritériumok szerint rangsorolja, valamint javaslatot tegyen a posztra alkalmas jelöltre vagy jelöltlistára.

| (3) | Az előválogatásért felelős bizottság függetlenül, pártatlanul és bizalmasan végzi munkáját az Elnökség által az említett bizottság felállításakor meghatározott feltételek alapján.
  A bizottság segítséget kap az EGSZB titkárságának illetékes szolgálataitól, és szükség esetén külső szakvéleményt is kérhet. |
| --- | --- |

(3)

Az előválogatásért felelős bizottság függetlenül, pártatlanul és bizalmasan végzi munkáját az Elnökség által az említett bizottság felállításakor meghatározott feltételek alapján.

A bizottság segítséget kap az EGSZB titkárságának illetékes szolgálataitól, és szükség esetén külső szakvéleményt is kérhet.

| (4) | Az Elnökség az előválogatásért felelős bizottság jelentésének tanulmányozását követően hozza meg végleges határozatát, amennyiben szükséges, többfordulós szavazással.
  Azt a jelöltet, aki az első fordulóban megszerzi az összes – a távollévőket is ideértve számított – elnökségi tag több mint felének támogató szavazatát, anélkül nevezik ki, hogy második fordulóra kerülne sor.
  Amennyiben elsőre egyetlen jelölt sem teljesíti ezt a feltételt, az Elnökség második fordulót tart, melyben a két legtöbb szavazatot elért jelöltre szavaznak, és ennek eredményeképpen azt a jelöltet nevezi ki, aki megszerzi a jelen lévő elnökségi tagok többségének támogató szavazatát.
  Szavazategyenlőség esetén, melynek következtében nem lehet csak két jelöltet megtartani az első forduló után vagy kinevezni a főtitkárt a második forduló után, a következő lehetséges napra új elnökségi ülést kell összehívni a főtitkár kinevezése céljából. |
| --- | --- |

(4)

Az Elnökség az előválogatásért felelős bizottság jelentésének tanulmányozását követően hozza meg végleges határozatát, amennyiben szükséges, többfordulós szavazással.

Azt a jelöltet, aki az első fordulóban megszerzi az összes – a távollévőket is ideértve számított – elnökségi tag több mint felének támogató szavazatát, anélkül nevezik ki, hogy második fordulóra kerülne sor.

Amennyiben elsőre egyetlen jelölt sem teljesíti ezt a feltételt, az Elnökség második fordulót tart, melyben a két legtöbb szavazatot elért jelöltre szavaznak, és ennek eredményeképpen azt a jelöltet nevezi ki, aki megszerzi a jelen lévő elnökségi tagok többségének támogató szavazatát.

Szavazategyenlőség esetén, melynek következtében nem lehet csak két jelöltet megtartani az első forduló után vagy kinevezni a főtitkárt a második forduló után, a következő lehetséges napra új elnökségi ülést kell összehívni a főtitkár kinevezése céljából.

79. cikk

(1)   Minden olyan jogkört, melyet az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata a kinevezésre jogosult hatóságra ruház, illetve az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (EAAF) a munkaszerződés-kötési jogkörrel rendelkező hatóságra ruháznak, a főtitkár esetében az Elnökség gyakorol.

(2)   Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata által biztosított kinevezési jogkört a következők gyakorolják:

| — | a főtitkárhelyetteseket és az igazgatókat illetően, a személyzeti szabályzat 29., 30., 31., 40., 41., 49., 50., 51., 78. cikkének és a 90. cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – az Elnökség; a személyzeti szabályzat egyéb rendelkezéseinek (ideértve a 90. cikk (2) bekezdését is) alkalmazása esetén pedig – a főtitkár javaslata alapján – az elnök, |
| --- | --- |

—

a főtitkárhelyetteseket és az igazgatókat illetően, a személyzeti szabályzat 29., 30., 31., 40., 41., 49., 50., 51., 78. cikkének és a 90. cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – az Elnökség; a személyzeti szabályzat egyéb rendelkezéseinek (ideértve a 90. cikk (2) bekezdését is) alkalmazása esetén pedig – a főtitkár javaslata alapján – az elnök,

| — | az






  — | igazgatóhelyetteseket, |
| --- | --- | --- |

—

az

—

igazgatóhelyetteseket,

| — | osztályvezetőket illetően |
| --- | --- |

—

osztályvezetőket illetően

a főtitkár javaslata alapján és a kibővített Elnöki Testülettel folytatott konzultációt követően az elnök,

| — | az AD besorolási csoportba tartozó, osztályvezetői vagy magasabb vezetői posztot be nem töltő tisztviselőket, valamint az AST és az AST/SC besorolási csoportba tartozó tisztviselőket illetően a főtitkár. |
| --- | --- |

—

az AD besorolási csoportba tartozó, osztályvezetői vagy magasabb vezetői posztot be nem töltő tisztviselőket, valamint az AST és az AST/SC besorolási csoportba tartozó tisztviselőket illetően a főtitkár.

(3)   Az EAAF által biztosított munkaszerződés-kötési jogkörrel rendelkeznek:

| — | a főtitkár-helyettesi vagy igazgatói posztra kinevezett ideiglenes alkalmazottakat illetően és az EAAF 11., 17., 33. és 48. cikkének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – az Elnökség; az EAAF többi rendelkezésének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – az elnök, |
| --- | --- |

—

a főtitkár-helyettesi vagy igazgatói posztra kinevezett ideiglenes alkalmazottakat illetően és az EAAF 11., 17., 33. és 48. cikkének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – az Elnökség; az EAAF többi rendelkezésének alkalmazása esetén – a főtitkár javaslata alapján – az elnök,

| — | az igazgatóhelyettesi vagy osztályvezetői posztra kinevezett ideiglenes alkalmazottakat illetően – a főtitkár javaslata alapján – az elnök, |
| --- | --- |

—

az igazgatóhelyettesi vagy osztályvezetői posztra kinevezett ideiglenes alkalmazottakat illetően – a főtitkár javaslata alapján – az elnök,

| — | az AD besorolási csoportba tartozó, osztályvezetői vagy magasabb vezetői posztot be nem töltő ideiglenes alkalmazottakat és az AST és AST/SC besorolási csoportba tartozó ideiglenes alkalmazottakat illetően a főtitkár, |
| --- | --- |

—

az AD besorolási csoportba tartozó, osztályvezetői vagy magasabb vezetői posztot be nem töltő ideiglenes alkalmazottakat és az AST és AST/SC besorolási csoportba tartozó ideiglenes alkalmazottakat illetően a főtitkár,

| — | a különleges tanácsadókat és szerződéses alkalmazottakat illetően a főtitkár. |
| --- | --- |

—

a különleges tanácsadókat és szerződéses alkalmazottakat illetően a főtitkár.

(4)   Az elnök gyakorolja azokat a hatásköröket, amelyeket a személyzeti szabályzat 110. cikke biztosít az intézmény számára a személyzeti szabályzatot és az intézmények közös megegyezéssel elfogadott szabályozásait megvalósító általános rendelkezések végrehajtása tekintetében. A többi általános jellegű rendelkezés tekintetében ezeket a hatásköröket a főtitkár gyakorolja.

(5)   Az Elnökség, az elnök és a főtitkár az ebben a cikkben meghatározott hatásköreit átruházhatja.

(6)   Az e cikk (5) bekezdése alapján elfogadott átruházási határozatokban szerepelnie kell az átruházott hatáskör hatályának, korlátainak és időtartamának, valamint annak, hogy az így átruházott hatáskör átruházható-e további személyekre.

(7)   Tisztviselők főtitkárhelyettesi, igazgatói vagy igazgatóhelyettesi posztra, illetve a konzultatív munkák osztályának vezetői posztjára történő kinevezése esetében:

| — | az álláshely megüresedését minden uniós intézményben egyidejűleg meghirdetik, |
| --- | --- |

—

az álláshely megüresedését minden uniós intézményben egyidejűleg meghirdetik,

| — | a pályázatok tanulmányozása előtt a főtitkár egy értékelési táblázatot hoz létre az álláshirdetés alapján, |
| --- | --- |

—

a pályázatok tanulmányozása előtt a főtitkár egy értékelési táblázatot hoz létre az álláshirdetés alapján,

| — | a különböző pályázatok tanulmányozásakor a főtitkárt három elnökségi tag segíti munkájában, |
| --- | --- |

—

a különböző pályázatok tanulmányozásakor a főtitkárt három elnökségi tag segíti munkájában,

| — | az eljárás befejeztével a főtitkár a kinevezési javaslatát az Elnökség elé terjeszti, amely ennek alapján határoz. |
| --- | --- |

—

az eljárás befejeztével a főtitkár a kinevezési javaslatát az Elnökség elé terjeszti, amely ennek alapján határoz.

80. cikk

(1)   A csoportokat titkárság segíti, amely közvetlenül az adott csoport elnökének van alárendelve.

(2)   A tisztviselők személyzeti szabályzata 37. cikke a) pontjának második franciabekezdése értelmében a csoportokhoz kirendelt tisztviselőket illetően a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek gyakorlása – ideértve a csoporton belüli előmenetelükről való határozathozatalt is – a személyzeti szabályzat 38. cikkének alkalmazása tekintetében az érintett csoport elnökének javaslata alapján történik.

Amennyiben egy csoporthoz kirendelt tisztviselő visszatér az EGSZB titkárságához, akkor abba a fokozatba sorolják be, amelyre tisztviselőként jogosult lenne.

(3)   Az EAAF 2. cikkének c) pontja alapján a csoportokhoz kirendelt ideiglenes alkalmazottakat illetően a munkaszerződés-kötési jogkör gyakorlása az EAAF 8. cikke harmadik bekezdésének, 9. cikkének és 10. cikke harmadik bekezdésének alkalmazása tekintetében az érintett csoport elnökének javaslata alapján történik.

81. cikk

(1)   Az elnöknek külön titkársága van.

(2)   Az elnöki titkárság munkatársait a költségvetés keretein belül ideiglenes alkalmazottként veszik fel. A munkaszerződések aláírására jogosító hatáskört az elnök gyakorolja.

82. cikk

(1)   A főtitkár minden év június 1-je előtt az Elnökség elé terjeszti az EGSZB következő pénzügyi évre tervezett kiadásainak és bevételeinek előirányzatát. A pénzügyi és költségvetési bizottság az elnökségi vita előtt megvizsgálja a tervezetet, és adott esetben megjegyzéseket fűz hozzá vagy módosításokat javasol. Az Elnökség elkészíti az EGSZB tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatást, melyet az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletben meghatározott feltételek mellett és határidőig továbbít.

(2)   Az EGSZB elnöke az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet alapján hajtja végre a bevételi és kiadási tervet, vagy ad utasítást ennek végrehajtására.

83. cikk

(1)   Auditbizottság jön létre, amely tanácsadó szerepet tölt be az elnök és az Elnökség mellett az audit terén. Feladatait teljes mértékben függetlenül, az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletnek és különösen a belső ellenőr hatásköreinek és feladatainak figyelembevételével látja el.

Az auditbizottság feladata, hogy felügyeljen minden jelentéstételre és belső ellenőrzési rendszer kidolgozására vonatkozó folyamatot, valamint a törvények, rendeletek, szakmai és etikai normák, valamint magatartási kódexek betartására vonatkozó minden nyomonkövetési eljárást.

(2)   Az auditbizottság az elnöknek nyújtja be jelentését, aki azt haladéktalanul továbbítja az Elnökségnek.

(3)   Az auditbizottság felépítését, összetételét, feladatkörét és működési szabályait az Elnökség határozata állapítja meg.

(4)   Az auditbizottság tagjait a csoportok javaslatára az Elnökség nevezi ki.

Az auditbizottságban való tagság összeférhetetlen az EGSZB Elnökségének, a pénzügyi és költségvetési bizottságnak és a quaestorok csoportjának tagságával.

(5)   Az auditbizottság elfogadja saját belső szabályait, amelyek alapján ellátja szerepét és feladatait, illetve érvényesíti felelősségi köreit, jogait és kötelezettségeit az e cikkben leírtaknak megfelelően.

(6)   Az auditbizottság tagjainak helyébe az e cikk (4) bekezdésének első albekezdésében előírt eljárás szerint állítanak új tagot.

84. cikk

Az EGSZB-nek szánt leveleket az elnöknek vagy a főtitkárnak kell címezni.

VIII. FEJEZET

VIII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

85. cikk

Az eljárási szabályzatban említett pozíciók és feladatkörök megnevezése nőket és férfiakat egyaránt jelölhet.

86. cikk

(1)   Az eljárási szabályzat felülvizsgálatához az EGSZB abszolút többséggel hozott határozata szükséges.

(2)   Az eljárási szabályzat felülvizsgálatához az EGSZB úgynevezett eljárási szabályzati bizottságot állít fel. Az EGSZB főelőadót nevez ki, akinek feladata az új eljárási szabályzat tervezetének elkészítése.

(3)   Az eljárási szabályzat abszolút többséggel történő elfogadása után a Közgyűlés legfeljebb hatvan napra meghosszabbítja az eljárási szabályzati bizottság megbízatását, hogy az szükség esetén a végrehajtási rendelkezések módosítására irányuló javaslatot nyújtson be az Elnökségnek. Az Elnökség a csoportok véleményének meghallgatása után hozza meg döntését.

(4)   Az új eljárási szabályzat és a módosított végrehajtási rendelkezések hatálybalépésének napját az EGSZB határozza meg a szabályzat elfogadásakor.

87. cikk

Ez az eljárási szabályzat 2019. március 15-én lép hatályba.

HARMADIK RÉSZ

TÁRGYMUTATÓ AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATHOZ

TÁRGYMUTATÓ AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATHOZ

TÁRGYMUTATÓ

TÁRGYMUTATÓ

A,Á

| A KÉPVISELŐK MAGATARTÁSÁVAL FOGLALKOZÓ TANÁCSADÓ BIZOTTSÁG | (73) |
| --- | --- |

| AKTUÁLIS TÉMÁK | (52) |
| --- | --- |

| ALBIZOTTSÁGOK | (22) |
| --- | --- |

ALELNÖKÖK

| feladatok | (15), (16) |
| --- | --- |

| választás | (7) |
| --- | --- |

| ÁLLANDÓ TANULMÁNYOZÓCSOPORTOK | (20) |
| --- | --- |

| ÁLLÁSFOGLALÁSOK | (35), (53) |
| --- | --- |

| AUDITBIZOTTSÁG | (83) |
| --- | --- |

| AZ EGSZB ELNÖKE | lásd: AZ EGSZB ELNÖKI TESTÜLETE |
| --- | --- |

AZ EGSZB ELNÖKI TESTÜLETE

az elnök feladatai

| * az EGSZB összehívása | (32) |
| --- | --- |

| * az Elnökség összehívása | (9) |
| --- | --- |

| * külső képviselet | (14) |
| --- | --- |

| * pénzügyi és költségvetési hatáskörök | (11) |
| --- | --- |

| * tisztviselők kinevezése | (79) |
| --- | --- |

| * ülések előkészítése | (49), (50) |
| --- | --- |

| * viták vezetése | (54), (55), (57) |
| --- | --- |

| az elnök leváltása bizalmatlansági indítvány elfogadása esetén | (76) |
| --- | --- |

| elnöki titkárság | (81) |
| --- | --- |

| elnökválasztás | (4)-(7), (30) |
| --- | --- |

| munkaprogram | (14), (16) |
| --- | --- |

| összegzés az elvégzett munkáról (elnök) | (14) |
| --- | --- |

| AZ EGSZB IGAZGATÁSA | (77)-(84) |
| --- | --- |

| AZ EGSZB SZERVEI | (2) |
| --- | --- |

| AZ EGSZB TAGJAINAK MAGATARTÁSI KÓDEXE | (72) |
| --- | --- |

| AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT ÉRTELMEZÉSE | (9) |
| --- | --- |

| AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT FELÜLVIZSGÁLATA | (86) |
| --- | --- |

B

| BIZALMATLANSÁGI INDÍTVÁNY | (76) |
| --- | --- |

Cs

CSOPORTOK

| a csoportok feladatai | (30) |
| --- | --- |

| a csoportok titkársága | (30), (80) |
| --- | --- |

| kinevezésre jogosult hatóság | (80) |
| --- | --- |

| létrehozás, szervezés | (30) |
| --- | --- |

D

DOKUMENTUMOK

| levelezés | (84) |
| --- | --- |

| nyilvánosság és terjesztés | (67), (68) |
| --- | --- |

E

EGSZB

| beiktatás | (1), (2) |
| --- | --- |

| külső képviselet | (14) |
| --- | --- |

| működés | (48)-(54) |
| --- | --- |

| ülések összehívása | (1), (32) |
| --- | --- |

EGSZB-TAGOK

| helyettesítés | (66) |
| --- | --- |

| lemondás | (75) |
| --- | --- |

| megbízatás megszűnése | (75) |
| --- | --- |

| összeférhetetlenség | (75) |
| --- | --- |

| póttagok | (21) |
| --- | --- |

| szavazati jog átruházása | (65) |
| --- | --- |

| tagok megbízatása, kiváltságaik és mentességeik | (2), (71) |
| --- | --- |

| tagokra vonatkozó szabályzat | (72), (74) |
| --- | --- |

| távollét | (64)-(66) |
| --- | --- |

| ELJÁRÁSI SZABÁLYZATI BIZOTTSÁG | (86) |
| --- | --- |

| ELLENVÉLEMÉNY | (56), (59) |
| --- | --- |

ELNÖKSÉG (AZ EGSZB ELNÖKSÉGE)

| az eljárási szabályzat értelmezése | (9) |
| --- | --- |

| feladatok és működési szabályok | (9) |
| --- | --- |

| határozatok végrehajtása | (77) |
| --- | --- |

| hivatali idő (megbízatás) | (4) |
| --- | --- |

| összehívás | (9) |
| --- | --- |

| összetétel | (4) |
| --- | --- |

| tagok helyettesítése | (8) |
| --- | --- |

| tisztviselők kinevezése | (79) |
| --- | --- |

| választás | (4)(8) |
| --- | --- |

| ELŐKÉSZÍTŐ BIZOTTSÁG | (7) |
| --- | --- |

F

| FELKÉRÉSEK | (32), (33) |
| --- | --- |

| FELMENTÉS | (75) |
| --- | --- |

| FELSZÓLALÁSOK IDŐTARTAMÁNAK KORLÁTOZÁSA | (57) |
| --- | --- |

| FŐELŐADÓK | (23), (54), (86) |
| --- | --- |

FŐTITKÁR

| feladatok | (77), (79), (82) |
| --- | --- |

| kinevezési eljárás | (78) |
| --- | --- |

| FŐTITKÁRSÁG | (77), (79) |
| --- | --- |

H

| HATÁLYBALÉPÉS (ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT) | (87) |
| --- | --- |

HATÁROZATKÉPESSÉG

| plenáris ülés | (51) |
| --- | --- |

| szekcióülés | (41) |
| --- | --- |

| HIVATALOS LAP | (67) |
| --- | --- |

I

| INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS | (10) |
| --- | --- |

| IPARI SZERKEZETVÁLTÁS KONZULTATÍV BIZOTTSÁGA | (27), (37) |
| --- | --- |

J

JEGYZŐKÖNYV

| plenáris ülés | (58) |
| --- | --- |

| szekcióülés | (45) |
| --- | --- |

K

KATEGÓRIÁK

| létrehozás, összetétel és jóváhagyás | (31) |
| --- | --- |

| KÉPVISELET (EGSZB) | (14) |
| --- | --- |

| KIBŐVÍTETT ELNÖKI TESTÜLET | (16) |
| --- | --- |

| KINEVEZÉS (TISZTVISELŐK, ALKALMAZOTTAK) | (79) (80) |
| --- | --- |

| KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK | (2), (71) |
| --- | --- |

| KOMMUNIKÁCIÓS BIZOTTSÁG (COCOM) | (12) |
| --- | --- |

| KONZULTATÍV BIZOTTSÁGOK | (27) |
| --- | --- |

| KONZULTATÍV VEGYES BIZOTTSÁGOK | (29) |
| --- | --- |

| KORELNÖK | (1) |
| --- | --- |

KÖLTSÉGVETÉS

| költségvetés végrehajtása | (11), (82) |
| --- | --- |

| pénzügyi és költségvetési bizottság (CAF) | (11) |
| --- | --- |

| tervezett kiadások és bevételek előirányzata | (82) |
| --- | --- |

KÖZGYŰLÉS

| dokumentumok nyilvánossága | (68) |
| --- | --- |

| határozatképesség | (51) |
| --- | --- |

| intézmények részvétele | (70) |
| --- | --- |

| jegyzőkönyv | (58) |
| --- | --- |

| munkaszervezés | (48)-(60) |
| --- | --- |

| napirend | (50), (52), (53) |
| --- | --- |

| ügyrendi javaslat | (57) |
| --- | --- |

| ülések | (48) |
| --- | --- |

| ülések előkészítése | (49), (50) |
| --- | --- |

| ülések nyilvánossága | (69), (70) |
| --- | --- |

| vélemény visszaküldése a szekciónak | (46), (54) |
| --- | --- |

| viták menete | (54) |
| --- | --- |

| KÖZÖSEN TARTOTT ÜLÉSEK | (38) |
| --- | --- |

| KÜLDÖTTSÉGEK (EGSZB) | (29) |
| --- | --- |

| KÜLKAPCSOLATOK (EGSZB) | (14), (28), (29) |
| --- | --- |

L

| LEMONDÁS | (75) |
| --- | --- |

M

| MEGFIGYELŐKÖZPONTOK | (24) |
| --- | --- |

MEGHALLGATÁS

| külső személyek | (25) |
| --- | --- |

| MENTESSÉGEK | (2), (71) |
| --- | --- |

| MÓDOSÍTÓ INDÍTVÁNYOK | (55) |
| --- | --- |

| elutasított módosító indítvány | (59) |
| --- | --- |

| formai szempont | (55) |
| --- | --- |

| módosító indítvány a szekcióban | lásd: SZEKCIÓK |
| --- | --- |

| módosító indítvány benyújtása | (55) |
| --- | --- |

| módosító indítvány megvitatása | (55) |
| --- | --- |

| módosító indítványcsomag (lásd: ELLENVÉLEMÉNY) | (56) |
| --- | --- |

| MUNKAPROGRAM | (13) |
| --- | --- |

N

| NAPIREND (PLENÁRIS ÜLÉS) | (50), (52), (53), (76) |
| --- | --- |

Ny

| NYILATKOZAT A SZAVAZÁSRÓL (csoport, kategória) | (59) |
| --- | --- |

| NYILATKOZAT A SZAVAZÁSRÓL (tagok) | lásd: SZAVAZÁS, szavazatok indokolása |
| --- | --- |

| NYILVÁNOSSÁG ÉS A DOKUMENTUMOK TERJESZTÉSE | (67)-(70) |
| --- | --- |

Ö

ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG

| összeférhetetlenség (tagok esetében) | (75) |
| --- | --- |

P

| PÉNZÜGYI ÉS KÖLTSÉGVETÉSI BIZOTTSÁG (CAF) | (11) |
| --- | --- |

| PÓTTAGOK | (21) |
| --- | --- |

Q

| QUAESTOROK | (74) |
| --- | --- |

S

| STRUKTURÁLT PÁRBESZÉD A CIVIL TÁRSADALOMMAL | (28), (29) |
| --- | --- |

SÜRGŐSSÉGI ELJÁRÁS

| a szekciók szintjén | (63) |
| --- | --- |

| az EGSZB szintjén | (62) |
| --- | --- |

Sz

| SZAKÉRTŐK | (26) |
| --- | --- |

SZAVAZÁS

| a szavazás szabályai | (61) |
| --- | --- |

| kollektív nyilatkozat a szavazásról (vagy kisebbségi nyilatkozat) | (59) |
| --- | --- |

| szavazás vita nélkül | (54) |
| --- | --- |

| szavazati jog átruházása | (65) |
| --- | --- |

| szavazatok indokolása | (57) |
| --- | --- |

| SZAVAZATI JOG ÁTRUHÁZÁSA | (65) |
| --- | --- |

SZEKCIÓELNÖKSÉG

| hivatali idő (megbízatás) | (19) |
| --- | --- |

| összetétel | (19) |
| --- | --- |

| választás | (19) |
| --- | --- |

SZEKCIÓK

| elnökség (lásd: SZEKCIÓELNÖKSÉG) | (19) |
| --- | --- |

| feladatok | (20) |
| --- | --- |

| határozatképesség | (41) |
| --- | --- |

| hatáskörök | (17) |
| --- | --- |

| jegyzőkönyv | (45) |
| --- | --- |

| közösen tartott ülések | (38) |
| --- | --- |

| létrehozás | (17) |
| --- | --- |

| módosító indítvány | (55) |
| --- | --- |

| munkamenet | (37)-(47) |
| --- | --- |

| összetétel | (18) |
| --- | --- |

| sürgősségi eljárás | (63) |
| --- | --- |

| szakértők | (26) |
| --- | --- |

| szekciók száma | (17) |
| --- | --- |

| tagok helyettesítése | (18) |
| --- | --- |

| tagok kinevezése | (18) |
| --- | --- |

| tagok megbízatása (hivatali idő) | (18) |
| --- | --- |

| tagok száma | (18) |
| --- | --- |

| tájékoztató jelentés | (22), (34), (37) |
| --- | --- |

| távollét | (64), (65), (66) |
| --- | --- |

| ülések | (39), (40) |
| --- | --- |

| ülések nyilvánossága | (69), (70) |
| --- | --- |

| ülések összehívása | (39) |
| --- | --- |

| vélemény | (20), (43), (44) |
| --- | --- |

| vélemények kidolgozása | (42), (43) |
| --- | --- |

| SZERKESZTŐI CSOPORTOK | (20) |
| --- | --- |

| SZERVEZETT CIVIL TÁRSADALOM (lásd: Preambulum) | (28), (29) |
| --- | --- |

SZÜKSÉGES TÖBBSÉG

A)   Választáshoz

az EGSZB Elnöksége

| *alelnökök | (4), (7) |
| --- | --- |

| *elnök: | (4), (7) |
| --- | --- |

| *tagok | (4), (7) |
| --- | --- |

B)   Határozathozatalhoz

| az eljárási szabályzat felülvizsgálata | (86) |
| --- | --- |

| elnökségi ülés összehívása | (9) |
| --- | --- |

| tanulmányozócsoportok és előadók | (20), (47) |
| --- | --- |

T

| TAGOK | lásd: EGSZB-TAGOK |
| --- | --- |

| TAGOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYZAT | (72) |
| --- | --- |

| TÁJÉKOZTATÓ JELENTÉSEK | (22), (34), (37) |
| --- | --- |

TANULMÁNYOZÓCSOPORTOK

| létrehozás | (20), (47) |
| --- | --- |

| póttagok | (21) |
| --- | --- |

| szerep és összetétel | (20), (47) |
| --- | --- |

| tagok helyettesítése | (66) |
| --- | --- |

| TÁRSELŐADÓK | (20), (47) |
| --- | --- |

| TÁVOLLÉT (tagok) | (64)-(66) |
| --- | --- |

| TERVEZETT KIADÁSOK ÉS BEVÉTELEK | (82) |
| --- | --- |

| TITKÁRSÁG (CSOPORTOK) | (80) |
| --- | --- |

Ü

| ÜGYRENDI JAVASLAT | (57) |
| --- | --- |

| ÜLÉSEK NYILVÁNOSSÁGA | (69), (70) |
| --- | --- |

V

VÁLASZTÁSOK

| Elnöki Testület és az EGSZB Elnöksége | (4)(8) |
| --- | --- |

| szekcióelnökség | (19) |
| --- | --- |

| VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK | (9), (86) |
| --- | --- |

VÉLEMÉNY

| forma és tartalom | (59) |
| --- | --- |

| kategóriák szerinti csoportosítás (A, B és C) | (33) |
| --- | --- |

| közzététel | (67) |
| --- | --- |

| saját kezdeményezésű vélemény | (32) |
| --- | --- |

| szavazás | lásd: SZAVAZÁS |
| --- | --- |

| szekcióvélemény (lásd: SZEKCIÓK, vélemény kidolgozása) | (33) |
| --- | --- |

továbbítás

| *EGSZB-vélemény | (60) |
| --- | --- |

| vélemény iránti kérelmek | (32), (33) |
| --- | --- |

| vélemény nyomon követése | (20) |
| --- | --- |

| vélemény visszaküldése a szekciónak | (46), (54) |
| --- | --- |

| VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELMEK (lásd: FELKÉRÉSEK) | (32), (33) |
| --- | --- |

| VÉLEMÉNY VISSZAKÜLDÉSE A SZEKCIÓNAK | (46), (54) |
| --- | --- |

| VÉLEMÉNYEK NYOMON KÖVETÉSE | (9) |
| --- | --- |

| VITÁK | (54) |
| --- | --- |

NEGYEDIK RÉSZ

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG TAGJAINAK MAGATARTÁSI KÓDEXE

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG TAGJAINAK MAGATARTÁSI KÓDEXE

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (a továbbiakban: EGSZB) tagjai,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 2. cikkére (3), 3. cikkére (4) és 13. cikkének (4) bekezdésére (5),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 300–304. cikkére (6),

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv IV. fejezete 10. cikkének rendelkezéseire,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak az EGSZB tanácsadói minőségéről szóló cikkeire, melyek a következők: 8. cikk, 10. cikk, 19. cikk, 25. cikk, 43. cikk (2) bekezdés, 46. cikk, 50. cikk, 59. cikk (1) bekezdés, 91. cikk (1) bekezdés, 95. cikk (3) bekezdés, 100. cikk (2) bekezdés, 113. cikk, 114. cikk, 115. cikk, 148. cikk (2) bekezdés, 149. cikk, 151. cikk, 153. cikk, 156. cikk, 157. cikk (3) bekezdés, 159. cikk, 164. cikk, 165. cikk (4) bekezdés (első franciabekezdés), 166. cikk (4) bekezdés, 168. cikk (4) bekezdés, 168. cikk (5) bekezdés, 169. cikk (3) bekezdés, 172. cikk, 173. cikk (3) bekezdés, 175. cikk, 177. cikk, 178. cikk, 182. cikk, 188. cikk, 192. cikk, 194. cikk (2) bekezdés (7),

tekintettel az EGSZB eljárási szabályzatára (8) és a tagokra vonatkozó szabályzatára (9),

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

mivel a tagokra vonatkozó szabályzat és az eljárási szabályzat vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül helyénvaló magatartási kódexben meghatározni bizonyos, az említett rendelkezésekből következő kötelezettségeket,

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 300. cikke szerinti tagságuk ideje alatt az EGSZB tagjai a tevékenységüket teljes mértékben függetlenül, az Európai Unió és az európai polgárok általános érdekeit szem előtt tartva gyakorolják. Feladatuk ellátása közben, illetve az ülésekre és az ülésekről történő utazásaik során megilletik őket az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben meghatározott kiváltságok és mentességek (10). Hivatali idejük alatt a tagok tiszteletteljes és feddhetetlen magatartást gyakorolnak,

mivel az EGSZB tagjaira és póttagjaira vonatkozó követelményeket meghatározó és egyértelműsítő magatartási kódexet felül kell vizsgálni a kódex alkalmazása során szerzett tapasztalatok figyelembevétele és az EGSZB-tagokkal szemben támasztott magas szintű etikai normáknak való megfelelés érdekében,

az EGSZB quaestorainak javaslatára, az EGSZB Elnökségével folytatott konzultációt és a plenáris ülésen tartott szavazást követően úgy határoznak, hogy elfogadják az alábbi magatartási kódexet.

A magatartási kódex kivétel nélkül vonatkozik a tagok közötti, illetve a tagok és az EGSZB-nél dolgozó egyéb személyek közötti kapcsolatokra.

Megbízatásuk kezdetén a tagok aláírják a Közgyűlés által a 2019. február 20-i plenáris ülésen elfogadott magatartási kódexet.

1. cikk

Általános elvek

(1)   A magatartási kódex az EGSZB tagjaira és ezek póttagjaira vonatkozik.

(2)   Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai a gazdasági és szociális élet szereplőinek különféle kategóriáit képviselik, és saját kormányuk jelölése alapján a Tanács nevezi ki őket (11) ötéves időtartamra.

(3)   Az EGSZB tagjai „[f]eladataik ellátása során teljes mértékben függetlenek” (12) és a Szerződés értelmében nem utasíthatók.

(4)   Az EGSZB tagjai irányadónak tekintik és betartják az alábbi általános magatartási elveket: feddhetetlenség, átláthatóság, gondosság, becsületesség, elszámoltathatóság és az EGSZB hírnevének tiszteletben tartása.

(5)   Az EGSZB tagjai a feladataikat függetlenül, az Európai Unió és az európai polgárok általános érdekeit szem előtt tartva látják el.

(6)   Az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkével, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban az EGSZB tagjai a feladataik ellátása során biztosítják a jogok és értékek, az emberi méltóság, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, a szabadság, a szolidaritás, a jogállamiság elve, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítását, hatékony védelmét és tiszteletben tartását (13).

(7)   Az EGSZB tevékenységeiben való részvételük során a tagok az egyéni érdeket alárendelik az Unió általános érdekének (14).

2. cikk

Feladatkör

(1)   Az EGSZB tagjai az EGSZB konzultatív szerepét szolgálják (15).

(2)   A tagok nem tartózkodnak folyamatosan az intézmény székhelyén, az EGSZB képviseletét azonban állandó jelleggel ellátják.

(3)   A tagok a gyümölcsöző együttműködés szellemében látják el megbízatásukat.

(4)   Megbízatásuk ellátásakor a tagok előmozdítják a demokrácia ügyét és az emberi jogokra alapuló értékeket.

(5)   A tagok teljes mértékben eleget tesznek tanácsadói feladataiknak, és hozzájárulnak a konzultatív munkák elvégzéséhez.

(6)   A tagok kötelezik magukat, hogy nyomon követik az EGSZB véleményeinek utóéletét.

3. cikk

Szabadság, függetlenség és tisztelet

Feladataik ellátása során, és hivatkozva a fenti 1. cikk (4) bekezdésére, a tagok törekednek a legelőnyösebb konszenzusra. Eközben kölcsönösen tiszteletben tartják az egyéni szabadságot, és a közös érdeket helyezik előtérbe, függetlenül a magánéletben hozott döntéseiktől (16).

16

4. cikk

Méltóság

(1)   A tagok a tevékenységük gyakorlásakor a véleménynyilvánítás szabadságának sérelme nélkül elkötelezik magukat amellett, hogy munkahelyi feladataikat méltósággal látják el. Az EGSZB tagjai tartózkodnak a zaklatás minden formájától, és elítélik ezt a gyakorlatot (17).

(2)   Vállalják, hogy mentelmi jogukat és a nekik járó jogosultságokat az EGSZB és a konzultatív funkció érdekében helyesen használják.

(3)   A Szerződés és a tagokra vonatkozó szabályzat által előírt esetekben tiszteletben tartják a titoktartási kötelezettséget (18).

5. cikk

Feddhetetlenség és pénzügyi átláthatóság

(1)   Konzultatív tevékenységük ellátása címén a tagok a Tanács által meghatározott juttatásban részesülnek (19), az EGSZB-től azonban nem kapnak fizetést.

(2)   Amennyiben kiküldetésükért az EGSZB-től térítésben részesülnek, akkor annak kapcsán harmadik félhez ismételten nem nyújtanak be igényt (20).

(3)   Bár az általuk elfogadott vélemények tisztán konzultatív funkciót töltenek be, az átláthatóság elvének megfelelően a tagok hivatalba lépésükkor eljuttatnak az EGSZB elnökének egy a pénzügyi érdekeltségeikről szóló nyilatkozatot.

(4)   A pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozattal kapcsolatos kötelezettség 2011-ben lépett hatályba az akkor hivatalban levő EGSZB-tagokra vonatkozóan. A pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozat a tagokra vonatkozó szabályzat 5a. cikkében meghatározott információkat (21) tartalmazza.

6. cikk

Összeférhetetlenség

Az EGSZB tagjai minden olyan helyzetet kerülnek, amely személyes összeférhetetlenséghez vezethet vagy észszerűen ekként értelmezhető. Személyes összeférhetetlenség akkor áll fenn, ha egy személyes érdek befolyásolhatja a tagok feladatainak független ellátását, ahogy arról az Európai Unió működéséről szóló szerződés 300. cikke, az EGSZB eljárási szabályzata (2019), különösen annak 2. cikk (3) bekezdése és a tagokra vonatkozó szabályzat 9. cikke rendelkezik.

7. cikk

A képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság

(1)   Létrejön a képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság (a továbbiakban: tanácsadó bizottság).

(2)   A Közgyűlés az Elnökség javaslatára minden két és fél éves időszakra megválaszt hat olyan tagot, három nőt és három férfit, akiknek az EGSZB szervezetén belül nincs más állandó tisztségük (22). Ők alkotják a tanácsadó bizottságot.

(3)   A tag személyes kérésére a tanácsadó bizottság bizalmas jelleggel és 30 naptári napon belül iránymutatást ad a tagnak a magatartási kódex rendelkezéseinek értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban. Az érintett tag jogosult az iránymutatásban megbízni.

(4)   A tanácsadó bizottság az elnök kérésére a magatartási kódex megsértésének állítólagos eseteit is megvizsgálja, és tanácsot ad az elnöknek a lehetséges intézkedésekkel kapcsolatban.

8. cikk

Eljárás a magatartási kódex esetleges megsértése esetén

(1)   Tiszteletben tartva az ártatlanság vélelmét és az áldozatok védelmét, amennyiben okkal feltételezhető, hogy valamely tag megszeghette e magatartási kódexet, az elnök írásban tájékoztatja az érintett tagot, és az ügyet haladéktalanul a tanácsadó bizottsághoz utalja (23).

(2)   A tanácsadó bizottság megvizsgálja az állítólagos szabálysértés körülményeit, és bizalmasan meghallgatja az érintett tagokat. A megállapításaiból levont következtetések alapján a tanácsadó bizottság ajánlást nyújt be az EGSZB elnökének a lehetséges döntésre vonatkozóan.

(3)   Miután figyelembe vette a tanácsadó bizottság ajánlásait, és az érintett tagot felkérte írásbeli észrevételeinek benyújtására, az EGSZB elnöke konzultál a kibővített Elnöki Testülettel, majd arra kéri az Elnökséget, hogy határozzon a meghozandó intézkedésekről, ahogy arról a tagokra vonatkozó szabályzat és az EGSZB eljárási szabályzata rendelkezik.

A tag által tanúsított magatartás súlyosságának függvényében az alábbi szankciók alkalmazhatóak:

| — | írásbeli figyelmeztetés, |
| --- | --- |

—

írásbeli figyelmeztetés,

| — | az írásbeli figyelmeztetés beemelése az elnökségi jegyzőkönyvbe és adott esetben a plenáris ülés jegyzőkönyvébe, |
| --- | --- |

—

az írásbeli figyelmeztetés beemelése az elnökségi jegyzőkönyvbe és adott esetben a plenáris ülés jegyzőkönyvébe,

| — | a tag ideiglenes felfüggesztése a tanulmányozócsoportokban, kiküldetésekben és rendkívüli üléseken betöltött előadói vagy elnöki tevékenysége és tagsága alól. |
| --- | --- |

—

a tag ideiglenes felfüggesztése a tanulmányozócsoportokban, kiküldetésekben és rendkívüli üléseken betöltött előadói vagy elnöki tevékenysége és tagsága alól.

9. cikk

A kódex alkalmazása

Az elnök felelős annak biztosításáért, hogy a tagok betartsák a kódexet. A kódex alkalmazásával kapcsolatos nehézségek esetén az elnök konzultál a kibővített Elnöki Testülettel, majd határozathozatalra kéri az Elnökséget.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a magatartási kódex az EGSZB Közgyűlése általi elfogadásának napján lép hatályba.

---

(1)  Ez az eljárási szabályzat a későbbiekben, 2003. február 27-én, 2004. március 31-én, 2006. július 5-én és 2008. március 12-én módosításra került.

1

(2)  A 2016. január 19-i elnökségi határozatnak megfelelő teljes körű definíciót az eljárási szabályzat végrehajtási rendelkezései tartalmazzák majd.

2

(3)  
  HL C 326., 2012.10.26., 13. o. – Különös tekintettel az EUSZ 2. cikkére, mely szerint „[a]z Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.”

3

(4)  
  HL C 326., 2012.10.26., 13. o. – A 3. cikk megállapítja továbbá, hogy „[a]z Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása.”

4

(5)  
  HL C 326., 2012.10.26., 13. o. – „Az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága segíti, tanácsadói minőségben.”

5

(6)  
  HL C 326., 2012.10.26., 47. o.

6

(7)  
  HL C 326., 2012.10.26., 47. o.

7

(8)  Eljárási szabályzat (2019).

8

(9)  A tagokra vonatkozó szabályzat (2012) és különösen annak az összeférhetetlenségéről szóló, 2. cikke, valamint az eljárási szabályzat (2019) 75. cikke.

9

(10)  Az eljárási szabályzat (2019) 2. cikkének (3) bekezdése és a tagokra vonatkozó szabályzat 9. cikke.

10

(11)  Az EUMSZ 302. cikkének (1) és (2) bekezdése.

11

(12)  Az EUMSZ 300. cikkének (4) bekezdése és az EGSZB eljárási szabályzata 2. cikkének (3) bekezdése.

12

(13)  
  HL C 326., 2012.10.26., 13. o., Alapjogi Charta.

13

(14)  Az EUMSZ 300. cikkének (4) bekezdése és 304. cikke.

14

(15)  Az EUMSZ 300. cikkének (1) bekezdése és 304. cikke.

15

(16)  Az Alapjogi Charta 11. cikkének (1) bekezdése.

16

(17)  Ebben a kérdésben az EGSZB személyzetét köti a 31. EGK és 11. Euratom rendelet az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről.

17

(18)  Az EUMSZ 339. cikke; az EGSZB tagjaira vonatkozó szabályzat 8. cikke.

18

(19)  Az EUMSZ 301 cikke.

19

(20)  Az EGSZB 1999. október 11-i határozata – 2009. május 25-i intézményközi megállapodás (az OLAF által végzett belső vizsgálatok).

20

(21)  Az EGSZB tagjaira vonatkozó szabályzat (2012) – 5a. cikk (A pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozat).

21

(22)  Az EGSZB elnöke és alelnökei, a csoportok és a szekciók/CCMI elnökei, valamint a quaestorok.

22

(23)  Az EGSZB elnöke minden hozzá beérkező panaszt azonnal a tanácsadó bizottság elé terjeszt.

23

---