# Euroopan unionin L 246/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 246 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta26. syyskuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 246

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta26. syyskuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2019/1582, annettu 25 päivänä syyskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse imatsaliilin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1583, annettu 25 päivänä syyskuuta 2019, yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 muuttamisesta kyberturvallisuustoimenpiteiden osalta (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1584, annettu 25 päivänä syyskuuta 2019, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta | 19 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1585, annettu 24 päivänä syyskuuta 2019, lentoasemia Amsterdam Schiphol ja Amsterdam Lelystad koskevien liikenteenjakamissääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 6816)

   (
  1
  ) | 24 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2019/1582, annettu 25 päivänä syyskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse imatsaliilin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1583, annettu 25 päivänä syyskuuta 2019, yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 muuttamisesta kyberturvallisuustoimenpiteiden osalta (
  1
  )

1

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1584, annettu 25 päivänä syyskuuta 2019, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

19

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1585, annettu 24 päivänä syyskuuta 2019, lentoasemia Amsterdam Schiphol ja Amsterdam Lelystad koskevien liikenteenjakamissääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 6816)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 6816)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 26.9.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 246/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2019/1582,

annettu 25 päivänä syyskuuta 2019,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse imatsaliilin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 49 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Imatsaliilin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II ja liitteessä III olevassa B osassa. |
| --- | --- |

(1)

Imatsaliilin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II ja liitteessä III olevassa B osassa.

| (2) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antoi perustellun lausunnon imatsaliilin jäämien voimassa olevista enimmäismääristä asetuksen (EY) N:o 396/2005 (2) 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Se suositteli jäämien enimmäismäärien alentamista perunoiden, tomaattien sekä ohran-, kauran-, rukiin- ja vehnänjyvien osalta. Tiettyjen muiden tuotteiden osalta se suositteli jäämien voimassa olevien enimmäismäärien nostamista. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antoi perustellun lausunnon imatsaliilin jäämien voimassa olevista enimmäismääristä asetuksen (EY) N:o 396/2005 (2) 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Se suositteli jäämien enimmäismäärien alentamista perunoiden, tomaattien sekä ohran-, kauran-, rukiin- ja vehnänjyvien osalta. Tiettyjen muiden tuotteiden osalta se suositteli jäämien voimassa olevien enimmäismäärien nostamista.

| (3) | Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että tiettyjä tietoja ei ollut saatavilla joistakin jäämien enimmäismääristä ja että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on jatkettava asian tarkastelua. Riskinhallinnan näkökulmasta on aiheellista vahvistaa jäämien enimmäismäärät asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II nykyiselle tasolle tai elintarviketurvallisuusviranomaisen määrittämälle tasolle sitrushedelmien, mansikoiden, karhunvatukoiden, vadelmien, kesäkurpitsoiden, melonien sekä sikojen, nautojen ja hevoseläinten lihasten, rasvakudoksen, maksan ja munuaisten ja nautaeläinten ja hevosten maidon ollessa kyseessä, sillä näiden tuotteiden osalta oli saatavilla vähän tietoa eivätkä elintarviketurvallisuusviranomaisen johtamat jäämien enimmäismäärät aiheuta huolta kuluttajansuojan kannalta. Kyseisiä jäämien enimmäismääriä tarkastellaan uudelleen; tarkastelussa otetaan huomioon kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot. Riskinhallinnan näkökulmasta siemenhedelmille, kakeille (persimoneille), banaaneille ja paprikoille on aiheellista vahvistaa jäämien enimmäismäärät asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II määritysrajan tasolle tai asetuksen (EY) N:o 396/2005 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistetun jäämien enimmäismäärän oletusarvon tasolle, sillä näiden tuotteiden osalta ei ollut saatavilla tietoja, joiden pohjalta elintarviketurvallisuusviranomainen olisi voinut johtaa sellaiset jäämien enimmäismäärät, jotka eivät aiheuta huolta kuluttajansuojan kannalta. |
| --- | --- |

(3)

Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että tiettyjä tietoja ei ollut saatavilla joistakin jäämien enimmäismääristä ja että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on jatkettava asian tarkastelua. Riskinhallinnan näkökulmasta on aiheellista vahvistaa jäämien enimmäismäärät asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II nykyiselle tasolle tai elintarviketurvallisuusviranomaisen määrittämälle tasolle sitrushedelmien, mansikoiden, karhunvatukoiden, vadelmien, kesäkurpitsoiden, melonien sekä sikojen, nautojen ja hevoseläinten lihasten, rasvakudoksen, maksan ja munuaisten ja nautaeläinten ja hevosten maidon ollessa kyseessä, sillä näiden tuotteiden osalta oli saatavilla vähän tietoa eivätkä elintarviketurvallisuusviranomaisen johtamat jäämien enimmäismäärät aiheuta huolta kuluttajansuojan kannalta. Kyseisiä jäämien enimmäismääriä tarkastellaan uudelleen; tarkastelussa otetaan huomioon kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot. Riskinhallinnan näkökulmasta siemenhedelmille, kakeille (persimoneille), banaaneille ja paprikoille on aiheellista vahvistaa jäämien enimmäismäärät asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II määritysrajan tasolle tai asetuksen (EY) N:o 396/2005 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistetun jäämien enimmäismäärän oletusarvon tasolle, sillä näiden tuotteiden osalta ei ollut saatavilla tietoja, joiden pohjalta elintarviketurvallisuusviranomainen olisi voinut johtaa sellaiset jäämien enimmäismäärät, jotka eivät aiheuta huolta kuluttajansuojan kannalta.

| (4) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että imatsaliilille greippien, appelsiinien, omenoiden, päärynöiden, banaanien, perunoiden ja nautojen maksan osalta johdetut jäämien enimmäismäärät sekä EU:n mispeleille määrittämän jäämien enimmäismäärän perustana oleva Codex-enimmäismäärä (CXL-arvo) saattavat aiheuttaa huolta kuluttajansuojan kannalta. Ottaen huomioon greippien, appelsiinien ja perunoiden osalta saatavilla olevat lisätiedot se määritti greipeille, appelsiineille, perunoille ja nautojen maksalle vaihtoehtoiset jäämien enimmäismäärät, jotka eivät anna aihetta tällaiseen huoleen. Omenoita, päärynöitä, mispeleitä ja banaaneja koskevien jäämien enimmäismäärien osalta elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti, että riskinhallinnasta vastaavat tahot voivat harkita niiden vahvistamista määritysrajan tasolle tai asetuksen (EY) N:o 396/2005 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistetun jäämien enimmäismäärän oletusarvon tasolle. |
| --- | --- |

(4)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että imatsaliilille greippien, appelsiinien, omenoiden, päärynöiden, banaanien, perunoiden ja nautojen maksan osalta johdetut jäämien enimmäismäärät sekä EU:n mispeleille määrittämän jäämien enimmäismäärän perustana oleva Codex-enimmäismäärä (CXL-arvo) saattavat aiheuttaa huolta kuluttajansuojan kannalta. Ottaen huomioon greippien, appelsiinien ja perunoiden osalta saatavilla olevat lisätiedot se määritti greipeille, appelsiineille, perunoille ja nautojen maksalle vaihtoehtoiset jäämien enimmäismäärät, jotka eivät anna aihetta tällaiseen huoleen. Omenoita, päärynöitä, mispeleitä ja banaaneja koskevien jäämien enimmäismäärien osalta elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti, että riskinhallinnasta vastaavat tahot voivat harkita niiden vahvistamista määritysrajan tasolle tai asetuksen (EY) N:o 396/2005 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistetun jäämien enimmäismäärän oletusarvon tasolle.

| (5) | Elintarviketurvallisuusviranomainen ehdotti jäämien määritelmien tarkistamista. On aiheellista muuttaa jäämien määritelmiä vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Elintarviketurvallisuusviranomainen ehdotti jäämien määritelmien tarkistamista. On aiheellista muuttaa jäämien määritelmiä vastaavasti.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 396/2005 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetusta jäämien enimmäismäärien tarkastelusta riippumattomasti jätettiin saman asetuksen 6 artiklan mukaisesti hakemus imatsaliilin voimassa olevien jäämien enimmäismäärien muuttamiseksi sitrushedelmien, omenoiden, päärynöiden, banaanien ja perunoiden sekä eläinperäisten tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 396/2005 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetusta jäämien enimmäismäärien tarkastelusta riippumattomasti jätettiin saman asetuksen 6 artiklan mukaisesti hakemus imatsaliilin voimassa olevien jäämien enimmäismäärien muuttamiseksi sitrushedelmien, omenoiden, päärynöiden, banaanien ja perunoiden sekä eläinperäisten tuotteiden osalta.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 396/2005 8 artiklan mukaisesti asianomainen jäsenvaltio arvioi tämän hakemuksen, ja arviointiraportti toimitettiin komissiolle. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 396/2005 8 artiklan mukaisesti asianomainen jäsenvaltio arvioi tämän hakemuksen, ja arviointiraportti toimitettiin komissiolle.

| (8) | Elintarviketurvallisuusviranomainen arvioi hakemuksen ja arviointiraportin asetuksen (EY) N:o 396/2005 10 artiklan mukaisesti ja tarkasteli etenkin kuluttajille ja tarpeen mukaan eläimille aiheutuvia riskejä ja antoi perustellun lausunnon (3) ehdotetuista jäämien enimmäismääristä. Se toimitti lausunnon hakijoille, komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkisti sen. |
| --- | --- |

(8)

Elintarviketurvallisuusviranomainen arvioi hakemuksen ja arviointiraportin asetuksen (EY) N:o 396/2005 10 artiklan mukaisesti ja tarkasteli etenkin kuluttajille ja tarpeen mukaan eläimille aiheutuvia riskejä ja antoi perustellun lausunnon (3) ehdotetuista jäämien enimmäismääristä. Se toimitti lausunnon hakijoille, komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkisti sen.

| (9) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi asetuksen (EY) N:o 396/2005 10 artiklan mukaisessa perustellussa lausunnossaan, että aiottuja käyttötarkoituksia koskevia jäämien enimmäismääriä ei voida muuttaa, ennen kuin kasvien metaboliitteja R014821, FK-772 ja FK-284 koskeva riskinarviointi saadaan päätökseen genotoksisuuden ja yleisen toksisuuden osalta. Se totesi lisäksi, että tietyt tiedot, joita ei ollut saatavilla mainitun asetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetussa jäämien enimmäismäärien tarkastelussa, toimitettiin hakemuksen mukana kyseisen asetuksen 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi asetuksen (EY) N:o 396/2005 10 artiklan mukaisessa perustellussa lausunnossaan, että aiottuja käyttötarkoituksia koskevia jäämien enimmäismääriä ei voida muuttaa, ennen kuin kasvien metaboliitteja R014821, FK-772 ja FK-284 koskeva riskinarviointi saadaan päätökseen genotoksisuuden ja yleisen toksisuuden osalta. Se totesi lisäksi, että tietyt tiedot, joita ei ollut saatavilla mainitun asetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritetussa jäämien enimmäismäärien tarkastelussa, toimitettiin hakemuksen mukana kyseisen asetuksen 6 artiklan mukaisesti.

| (10) | Koska asetuksen (EY) N:o 396/2005 10 artiklan mukainen perusteltu lausunto annettiin mainitun asetuksen 12 artiklan 1 kohdan nojalla annetun perustellun lausunnon jälkeen ja koska imatsaliilin metaboliittien R014821, FK-772 ja FK-284 toksisuutta koskevat huolet ovat luonteeltaan horisontaalisia, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista päivittämään asetuksen (EY) N:o 396/2005 43 artiklan mukaisen imatsaliilin voimassa olevista jäämien enimmäismääristä antamansa perustellun lausunnon. |
| --- | --- |

(10)

Koska asetuksen (EY) N:o 396/2005 10 artiklan mukainen perusteltu lausunto annettiin mainitun asetuksen 12 artiklan 1 kohdan nojalla annetun perustellun lausunnon jälkeen ja koska imatsaliilin metaboliittien R014821, FK-772 ja FK-284 toksisuutta koskevat huolet ovat luonteeltaan horisontaalisia, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista päivittämään asetuksen (EY) N:o 396/2005 43 artiklan mukaisen imatsaliilin voimassa olevista jäämien enimmäismääristä antamansa perustellun lausunnon.

| (11) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi perustellun lausunnon (4), jolla päivitettiin imatsaliilin voimassa olevia jäämien enimmäismääriä koskeva tarkastelu uusien toksikologisten tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(11)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi perustellun lausunnon (4), jolla päivitettiin imatsaliilin voimassa olevia jäämien enimmäismääriä koskeva tarkastelu uusien toksikologisten tietojen perusteella.

| (12) | Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti tässä perustellussa lausunnossa samat jäämien enimmäismäärät kuin asetuksen (EY) N:o 396/2005 12 artiklan mukaisessa perustellussa lausunnossaan, lukuun ottamatta sitrushedelmiä, meloneita ja eläinperäisiä hyödykkeitä. Se ei ehdottanut näille hyödykkeille jäämien enimmäismääriä, koska se ei voinut saattaa päätökseen metaboliitin R014821 toksikologisten ominaisuuksien arviointia. |
| --- | --- |

(12)

Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti tässä perustellussa lausunnossa samat jäämien enimmäismäärät kuin asetuksen (EY) N:o 396/2005 12 artiklan mukaisessa perustellussa lausunnossaan, lukuun ottamatta sitrushedelmiä, meloneita ja eläinperäisiä hyödykkeitä. Se ei ehdottanut näille hyödykkeille jäämien enimmäismääriä, koska se ei voinut saattaa päätökseen metaboliitin R014821 toksikologisten ominaisuuksien arviointia.

| (13) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 705/2011 (5) uusittiin imatsaliilin hyväksyntä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (6) 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vaikka kyseisen asetuksen antamista edeltäneessä riskinarvioinnissa elintarviketurvallisuusviranomainen oli havainnut metaboliitin R014821 toksikologisiin ominaisuuksiin liittyviä epävarmuustekijöitä (7), hyväksynnän edellytyksiä ei rajoitettu tältä osin riskinhallintavaiheessa. Asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan mukaisen hakemuksen mukana toimitetut metaboliitin R014821 toksikologisia ominaisuuksia koskevat tiedot eivät täysin poistaneet näitä epävarmuustekijöitä mutta eivät myöskään lisänneet huolta. Riskinhallinnan näkökulmasta on johdonmukaista ja aiheellista vahvistaa jäämien enimmäismäärät nykyiselle tasolle tai elintarviketurvallisuusviranomaisen määrittämälle tasolle niille tuotteille, joiden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen asetuksen (EY) N:o 396/2005 12 artiklan mukaisessa perustellussa lausunnossaan vahvisti asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II sellaiset jäämien enimmäismäärät, jotka eivät aiheuta huolta kuluttajansuojan kannalta. |
| --- | --- |

(13)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 705/2011 (5) uusittiin imatsaliilin hyväksyntä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (6) 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vaikka kyseisen asetuksen antamista edeltäneessä riskinarvioinnissa elintarviketurvallisuusviranomainen oli havainnut metaboliitin R014821 toksikologisiin ominaisuuksiin liittyviä epävarmuustekijöitä (7), hyväksynnän edellytyksiä ei rajoitettu tältä osin riskinhallintavaiheessa. Asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan mukaisen hakemuksen mukana toimitetut metaboliitin R014821 toksikologisia ominaisuuksia koskevat tiedot eivät täysin poistaneet näitä epävarmuustekijöitä mutta eivät myöskään lisänneet huolta. Riskinhallinnan näkökulmasta on johdonmukaista ja aiheellista vahvistaa jäämien enimmäismäärät nykyiselle tasolle tai elintarviketurvallisuusviranomaisen määrittämälle tasolle niille tuotteille, joiden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen asetuksen (EY) N:o 396/2005 12 artiklan mukaisessa perustellussa lausunnossaan vahvisti asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II sellaiset jäämien enimmäismäärät, jotka eivät aiheuta huolta kuluttajansuojan kannalta.

| (14) | Voimassa olevat CXL-arvot otettiin huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen perustelluissa lausunnoissa. Unionin kuluttajien kannalta turvallisia CXL-arvoja tarkasteltiin jäämien enimmäismääriä vahvistettaessa. |
| --- | --- |

(14)

Voimassa olevat CXL-arvot otettiin huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen perustelluissa lausunnoissa. Unionin kuluttajien kannalta turvallisia CXL-arvoja tarkasteltiin jäämien enimmäismääriä vahvistettaessa.

| (15) | Niiden tuotteiden osalta, joissa kyseisen kasvinsuojeluaineen käyttö ei ole sallittua ja joiden osalta ei ole olemassa tuonnissa sallittavia enimmäismääriä tai CXL-arvoja, jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava määritysrajan tasolle tai olisi sovellettava jäämien enimmäismäärän oletusarvoa, kuten asetuksen (EY) N:o 396/2005 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(15)

Niiden tuotteiden osalta, joissa kyseisen kasvinsuojeluaineen käyttö ei ole sallittua ja joiden osalta ei ole olemassa tuonnissa sallittavia enimmäismääriä tai CXL-arvoja, jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava määritysrajan tasolle tai olisi sovellettava jäämien enimmäismäärän oletusarvoa, kuten asetuksen (EY) N:o 396/2005 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään.

| (16) | Komissio kuuli torjunta-ainejäämiä käsitteleviä Euroopan unionin vertailulaboratorioita tarpeesta mukauttaa tiettyjä määritysrajoja. Laboratoriot totesivat, että tekninen kehitys edellyttää erityisten määritysrajojen asettamista tietyille hyödykkeille. |
| --- | --- |

(16)

Komissio kuuli torjunta-ainejäämiä käsitteleviä Euroopan unionin vertailulaboratorioita tarpeesta mukauttaa tiettyjä määritysrajoja. Laboratoriot totesivat, että tekninen kehitys edellyttää erityisten määritysrajojen asettamista tietyille hyödykkeille.

| (17) | Kun otetaan huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen perustellut lausunnot ja tarkasteltavana olevan asian kannalta merkitykselliset tekijät, asianmukaiset muutokset jäämien enimmäismääriin täyttävät asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

(17)

Kun otetaan huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen perustellut lausunnot ja tarkasteltavana olevan asian kannalta merkitykselliset tekijät, asianmukaiset muutokset jäämien enimmäismääriin täyttävät asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdan vaatimukset.

| (18) | Unionin kauppakumppaneita on kuultu Maailman kauppajärjestön kautta uusista jäämien enimmäismääristä, ja niiden kannanotot on otettu huomioon. |
| --- | --- |

(18)

Unionin kauppakumppaneita on kuultu Maailman kauppajärjestön kautta uusista jäämien enimmäismääristä, ja niiden kannanotot on otettu huomioon.

| (19) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(19)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava.

| (20) | Tuotteiden tavanomaisen kaupan pitämisen, jalostuksen ja kulutuksen mahdollistamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä sellaisia tuotteita koskevasta siirtymäjärjestelystä, jotka on tuotettu ennen jäämien enimmäismäärien muuttamista ja joiden osalta kuluttajansuoja säilyy tietojen mukaan korkeatasoisena. |
| --- | --- |

(20)

Tuotteiden tavanomaisen kaupan pitämisen, jalostuksen ja kulutuksen mahdollistamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä sellaisia tuotteita koskevasta siirtymäjärjestelystä, jotka on tuotettu ennen jäämien enimmäismäärien muuttamista ja joiden osalta kuluttajansuoja säilyy tietojen mukaan korkeatasoisena.

| (21) | Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen muutettujen jäämien enimmäismäärien soveltamista, jotta jäsenvaltiot, kolmannet maat ja elintarvikealan toimijat voivat valmistautua jäämien enimmäismäärien muuttamisesta johtuviin uusiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(21)

Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen muutettujen jäämien enimmäismäärien soveltamista, jotta jäsenvaltiot, kolmannet maat ja elintarvikealan toimijat voivat valmistautua jäämien enimmäismäärien muuttamisesta johtuviin uusiin vaatimuksiin.

| (22) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(22)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Asetusta (EY) N:o 396/2005, sellaisena kuin se oli ennen muuttamista tällä asetuksella, sovelletaan edelleen tuotteisiin, jotka on tuotettu unionissa tai tuotu unioniin ennen 16 päivää huhtikuuta 2020, greippejä, appelsiineja, omenoita, päärynöitä, mispeleitä, banaaneja, perunoita ja nautojen maksaa lukuun ottamatta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 16 päivästä huhtikuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Review of the existing maximum residue levels for imazalil according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005. EFSA Journal 2017; 15(9):4977.

2

(3)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Modification of the existing maximum residue levels for imazalil in various commodities. EFSA Journal 2018; 16(6):5329.

3

(4)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Reasoned Opinion on the updated review of the existing maximum residue levels for imazalil according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 following new toxicological information. EFSA Journal 2018; 16(10):5453.

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 705/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, tehoaineen imatsaliili hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (EUVL L 190, 21.7.2011, s. 43).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

6

(7)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazalil. EFSA Journal 2010, 8(3):1526.

7

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteet II ja III seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteessä II oleva imatsaliilia koskeva sarake seuraavasti:
  ”Torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)








  Koodinumero | Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan (1) | Imatsaliili (sen isomeerien kaikki suhteet) (R) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT | |
| 0110000 | Sitrushedelmät | |
| 0110010 | Greipit | 4 (+) |
| 0110020 | Appelsiinit | 4 (+) |
| 0110030 | Sitruunat | 5 (+) |
| 0110040 | Limetit | 5 (+) |
| 0110050 | Mandariinit | 5 (+) |
| 0110990 | Muut (2) | 0,01 (*1) |
| 0120000 | Pähkinät | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Mantelit | |
| 0120020 | Parapähkinät | |
| 0120030 | Cashewpähkinät | |
| 0120040 | Kastanjat | |
| 0120050 | Kookospähkinät | |
| 0120060 | Hasselpähkinät | |
| 0120070 | Makadamiat | |
| 0120080 | Pekaanipähkinät | |
| 0120090 | Pinjansiemenet | |
| 0120100 | Pistaasipähkinät | |
| 0120110 | Jalopähkinät | |
| 0120990 | Muut (2) | |
| 0130000 | Siemenhedelmät | 0,01 (*1) |
| 0130010 | Omenat | |
| 0130020 | Päärynät | |
| 0130030 | Kvittenit | |
| 0130040 | Mispelit | |
| 0130050 | Japaninmispelit/lokvatit/nisperot | |
| 0130990 | Muut (2) | |
| 0140000 | Kivihedelmät | 0,01 (*1) |
| 0140010 | Aprikoosit | |
| 0140020 | Kirsikat | |
| 0140030 | Persikat | |
| 0140040 | Luumut | |
| 0140990 | Muut (2) | |
| 0150000 | Marjat ja pienet hedelmät | |
| 0151000 | a) | Viinirypäleet |

1)

Korvataan liitteessä II oleva imatsaliilia koskeva sarake seuraavasti:

”Torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)

Koodinumero

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan (1)

Imatsaliili (sen isomeerien kaikki suhteet) (R)

(1)

(2)

(3)

0100000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT

0110000

Sitrushedelmät

0110010

Greipit

4 (+)

0110020

Appelsiinit

4 (+)

0110030

Sitruunat

5 (+)

0110040

Limetit

5 (+)

0110050

Mandariinit

5 (+)

0110990

Muut (2)

0,01 (*1)

0120000

Pähkinät

0,01 (*1)

0120010

Mantelit

0120020

Parapähkinät

0120030

Cashewpähkinät

0120040

Kastanjat

0120050

Kookospähkinät

0120060

Hasselpähkinät

0120070

Makadamiat

0120080

Pekaanipähkinät

0120090

Pinjansiemenet

0120100

Pistaasipähkinät

0120110

Jalopähkinät

0120990

Muut (2)

0130000

Siemenhedelmät

0,01 (*1)

0130010

Omenat

0130020

Päärynät

0130030

Kvittenit

0130040

Mispelit

0130050

Japaninmispelit/lokvatit/nisperot

0130990

Muut (2)

0140000

Kivihedelmät

0,01 (*1)

0140010

Aprikoosit

0140020

Kirsikat

0140030

Persikat

0140040

Luumut

0140990

Muut (2)

0150000

Marjat ja pienet hedelmät

0151000

a)

0,01 (*1)

0151010

Viinirypäleet (syötäviksi tarkoitetut)

0151020

Viinirypäleet (viinin valmistukseen tarkoitetut)

0152000

| b) | Mansikat |
| --- | --- |

b)

2

0153000

| c) | Vadelmat ja vatukat |
| --- | --- |

c)

0153010

Karhunvatukat

2

0153020

Sinivatukat

0,01 (*1)

0153030

Vadelmat (punaiset ja keltaiset)

2

0153990

Muut (2)

0,01 (*1)

0154000

| d) | Muut marjat ja pienet hedelmät |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0154010

Pensasmustikat

0154020

Karpalot

0154030

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

0154040

Karviaiset (vihreät, punaiset ja keltaiset)

0154050

Ruusunmarjat

0154060

Mulperinmarjat (valkoiset ja mustat)

0154070

Etelänorapihlajan hedelmät

0154080

Mustaseljan marjat

0154990

Muut (2)

0160000

Sekalaiset hedelmät

0,01 (*1)

0161000

| a) | Syötäväkuoriset |
| --- | --- |

a)

0161010

Taatelit

0161020

Viikunat

0161030

Syötäviksi tarkoitetut oliivit

0161040

Kumkvatit

0161050

Karambolat

0161060

Kakit/persimonit/sharonit

0161070

Jambolaanit/jaavanluumut

0161990

Muut (2)

0162000

| b) | Paksukuoriset, pienet |
| --- | --- |

b)

0162010

Kiivit (vihreät, punaiset, keltaiset)

0162020

Litsit

0162030

Passiot/maracujat

0162040

Kaktusviikunat

0162050

Tähtiomenat

0162060

Amerikanpersimonit

0162990

Muut (2)

0163000

| c) | Paksukuoriset, suuret |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokadot

0163020

Banaanit

0163030

Mangot

0163040

Papaijat

0163050

Granaattiomenat

0163060

Suomuannoonat (kirimoijat)

0163070

Guavat

0163080

Ananakset

0163090

Leipäpuun hedelmät

0163100

Duriot

0163110

Oka-annoonat (guanabanat)

0163990

Muut (2)

0200000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT VIHANNEKSET

0210000

Juurekset ja juurimukulat

0,01 (*1)

0211000

| a) | Perunat |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | Trooppiset juurekset ja juurimukulat |
| --- | --- |

b)

0212010

Kassavan/maniokin juuret

0212020

Bataatit

0212030

Jamssit

0212040

Nuolijuuret/arrowjuuret

0212990

Muut (2)

0213000

| c) | Muut juurekset ja juurimukulat paitsi sokerijuurikkaat |
| --- | --- |

c)

0213010

Punajuuret

0213020

Porkkanat

0213030

Mukulasellerit/juurisellerit

0213040

Piparjuuret

0213050

Maa-artisokat

0213060

Palsternakat

0213070

Juuripersiljat

0213080

Retiisit ja retikat

0213090

Kaurajuuret

0213100

Lantut

0213110

Nauriit

0213990

Muut (2)

0220000

Sipulikasvit

0,01 (*1)

0220010

Valkosipulit

0220020

Sipulit

0220030

Salottisipulit

0220040

Varhaissipulit/vihersipulit ja pillisipulit

0220990

Muut (2)

0230000

Hedelmävihannekset

0231000

| a) | Solanaceae- ja Malvaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomaatit

0,3

0231020

Paprikat

0,01 (*1)

0231030

Munakoisot

0,01 (*1)

0231040

Okrat

0,01 (*1)

0231990

Muut (2)

0,01 (*1)

0232000

| b) | Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

b)

0232010

Kurkut

0,5

0232020

Coctailkurkut (cornichon)

0,5

0232030

Kesäkurpitsat

0,1 (+)

0232990

Muut (2)

0,01 (*1)

0233000

| c) | Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

c)

0233010

Melonit

2 (+)

0233020

Kurpitsat

0,01 (*1)

0233030

Vesimelonit

0,01 (*1)

0233990

Muut (2)

0,01 (*1)

0234000

| d) | Sokerimaissit |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0239000

| e) | Muut hedelmävihannekset |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0240000

Kaalikasvit (lukuun ottamatta juuria ja versoja)

0,01 (*1)

0241000

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokkoli/parsakaali

0241020

Kukkakaali

0241990

Muut (2)

0242000

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

0242010

Ruusukaali/brysselinkaali

0242020

Keräkaalit eli kupukaalit

0242990

Muut (2)

0243000

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

0243010

Kiinankaali/salaattikiinankaali/pe-tsai

0243020

Lehtikaali

0243990

Muut (2)

0244000

| d) | Kyssäkaalit |
| --- | --- |

d)

0250000

Lehtivihannekset, yrtit ja syötävät kukat

0251000

| a) | Salaatit ja salaattikasvit |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0251010

Vuonankaali

0251020

Lehtisalaatti

0251030

Leveälehtiset siloendiivit

0251040

Krassit, idut ja versot

0251050

Krassikanankaali

0251060

Sinappikaali/rucola

0251070

Lehtisinappi

0251080

Versot (myös kaalilajien)

0251990

Muut (2)

0252000

| b) | Pinaatit ja vastaavanlaiset lehdet |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0252010

Pinaatti

0252020

Vihannesportulakka

0252030

Juurikas/ruotimangoldi

0252990

Muut (2)

0253000

| c) | Viininlehdet ja vastaavien lajien lehdet |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0254000

| d) | Vesikrassi |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0255000

| e) | Salaattisikuri |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0256000

| f) | Yrtit ja syötävät kukat |
| --- | --- |

f)

0,02 (*1)

0256010

Kirveli

0256020

Ruohosipuli

0256030

Yrttiselleri

0256040

Persilja

0256050

Salvia

0256060

Rosmariini

0256070

Timjami

0256080

Basilika ja syötävät kukat

0256090

Laakerinlehdet

0256100

Rakuuna

0256990

Muut (2)

0260000

Palkovihannekset

0,01 (*1)

0260010

Tarhapavut (silpimättömät)

0260020

Tarhapavut (silvityt)

0260030

Herneet (silpimättömät)

0260040

Herneet (silvityt)

0260050

Linssit

0260990

Muut (2)

0270000

Varsivihannekset

0,01 (*1)

0270010

Parsa

0270020

Kardoni eli ruotiartisokka

0270030

Varsiselleri/lehtiselleri

0270040

Salaattifenkoli

0270050

Latva-artisokka

0270060

Purjo

0270070

Raparperi

0270080

Bambunversot

0270090

Palmunsydämet

0270990

Muut (2)

0280000

Sienet, sammalet ja jäkälät

0,01 (*1)

0280010

Viljellyt sienet

0280020

Luonnonvaraiset sienet

0280990

Sammalet ja jäkälät

0290000

Levät ja prokaryootit

0,01 (*1)

0300000

KUIVATUT PALKOKASVIT

0,01 (*1)

0300010

Tarhapavut

0300020

Linssit

0300030

Herneet

0300040

Lupiinit/lupiinin pavut

0300990

Muut (2)

0400000

ÖLJYSIEMENET JA ÖLJYSIEMENKASVIT

0,01 (*1)

0401000

Öljysiemenet

0401010

Pellavansiemenet

0401020

Maapähkinät

0401030

Unikonsiemenet

0401040

Seesaminsiemenet

0401050

Auringonkukansiemenet

0401060

Rapsinsiemenet

0401070

Soijapavut

0401080

Sinapinsiemenet

0401090

Puuvillansiemenet

0401100

Kurpitsansiemenet

0401110

Värisaflorinsiemenet

0401120

Kurkkuyrtinsiemenet

0401130

Ruistankionsiemenet

0401140

Hampunsiemenet

0401150

Risiininsiemenet

0401990

Muut (2)

0402000

Öljysiemenkasvit

0402010

Öljyoliivit

0402020

Öljypalmun siemenet

0402030

Öljypalmun hedelmät

0402040

Kapokki

0402990

Muut (2)

0500000

VILJAT

0,01 (*1)

0500010

Ohra

0500020

Tattari ja muut valeviljat

0500030

Maissi

0500040

Viljahirssi

0500050

Kaura

0500060

Riisi

0500070

Ruis

0500080

Kirjodurra

0500090

Vehnä

0500990

Muut (2)

0600000

TEET, KAHVI, YRTTIUUTEJUOMAT, KAAKAO JA JOHANNEKSENLEIPÄ

0,05 (*1)

0610000

Teet

0620000

Kahvipavut

0630000

Yrttiteet

0631000

| a) | kukista |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamomilla

0631020

Hibiskus

0631030

Ruusu

0631040

Jasmiini

0631050

Lehmus

0631990

Muut (2)

0632000

| b) | lehdistä ja yrteistä |
| --- | --- |

b)

0632010

Mansikka

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Muut (2)

0633000

| c) | juurista |
| --- | --- |

c)

0633010

Valeriaana/rohtovirmajuuri

0633020

Ginseng

0633990

Muut (2)

0639000

| d) | muista kasvinosista |
| --- | --- |

d)

0640000

Kaakaopavut

0650000

Johanneksenleipä

0700000

HUMALA

0,05 (*1)

0800000

MAUSTEET

0810000

Siemenet, mausteena käytetyt

0,05 (*1)

0810010

Anis

0810020

Mustakumina

0810030

Selleri

0810040

Korianteri

0810050

Kumina

0810060

Tilli

0810070

Fenkoli

0810080

Sarviapila

0810090

Muskottipähkinä

0810990

Muut (2)

0820000

Hedelmät, mausteena käytetyt

0,05 (*1)

0820010

Maustepippuri

0820020

Limopuun marjat

0820030

Kumina

0820040

Kardemumma

0820050

Katajanmarja

0820060

Pippuri (musta-, viher- ja valkopippuri)

0820070

Vanilja

0820080

Tamarindi

0820990

Muut (2)

0830000

Kuoret, mausteena käytetyt

0,05 (*1)

0830010

Kaneli

0830990

Muut (2)

0840000

Juuret ja juurakot, mausteena käytetyt

0840010

Lakritsi

0,05 (*1)

0840020

Inkivääri (10)

0,05 (*1)

0840030

Kurkuma

0,05 (*1)

0840040

Piparjuuri (11)

0840990

Muut (2)

0,05 (*1)

0850000

Nuput/silmut, mausteena käytetyt

0,05 (*1)

0850010

Mausteneilikka

0850020

Kapris

0850990

Muut (2)

0860000

Luotit, mausteena käytetyt

0,05 (*1)

0860010

Maustesahrami

0860990

Muut (2)

0870000

Siemenvaipat, mausteena käytetyt

0,05 (*1)

0870010

Muskotti

0870990

Muut (2)

0900000

SOKERIKASVIT

0,01 (*1)

0900010

Sokerijuurikas

0900020

Sokeriruoko

0900030

Juurisikuri

0900990

Muut (2)

1000000

MAAELÄINPERÄISET TUOTTEET

1010000

Hyödykkeet, jotka saatu seuraavista

1011000

| a) | Siat |
| --- | --- |

a)

0,02 (*1)

1011010

Lihas

(+)

1011020

Rasva

(+)

1011030

Maksa

(+)

1011040

Munuaiset

(+)

1011050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

1011990

Muut (2)

1012000

| b) | Naudat |
| --- | --- |

b)

1012010

Lihas

0,02 (*1) (+)

1012020

Rasva

0,02 (*1) (+)

1012030

Maksa

0,03 (+)

1012040

Munuaiset

0,02 (*1) (+)

1012050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02 (*1)

1012990

Muut (2)

0,02 (*1)

1013000

| c) | Lampaat |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

1013010

Lihas

1013020

Rasva

1013030

Maksa

1013040

Munuaiset

1013050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

1013990

Muut (2)

1014000

| d) | Vuohet |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

1014010

Lihas

1014020

Rasva

1014030

Maksa

1014040

Munuaiset

1014050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

1014990

Muut (2)

1015000

| e) | Hevoseläimet |
| --- | --- |

e)

1015010

Lihas

0,02 (*1) (+)

1015020

Rasva

0,02 (*1) (+)

1015030

Maksa

0,03 (+)

1015040

Munuaiset

0,02 (*1) (+)

1015050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02 (*1)

1015990

Muut (2)

0,02 (*1)

1016000

| f) | Siipikarja |
| --- | --- |

f)

0,01 (*1)

1016010

Lihas

1016020

Rasva

1016030

Maksa

1016040

Munuaiset

1016050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

1016990

Muut (2)

1017000

| g) | Muut tuotantoeläimet |
| --- | --- |

g)

0,01 (*1)

1017010

Lihas

1017020

Rasva

1017030

Maksa

1017040

Munuaiset

1017050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

1017990

Muut (2)

1020000

Maito

1020010

Nautaeläimet

0,02 (*1) (+)

1020020

Lampaat

0,01 (*1)

1020030

Vuohet

0,01 (*1)

1020040

Hevoset

0,02 (*1) (+)

1020990

Muut (2)

0,01 (*1)

1030000

Linnunmunat

0,01 (*1)

1030010

Kanat

1030020

Ankat

1030030

Hanhet

1030040

Viiriäiset

1030990

Muut (2)

1040000

Hunaja ja muut mehiläistuotteet (7)

0,05 (*1)

1050000

Sammakkoeläimet ja matelijat

0,01 (*1)

1060000

Selkärangattomat maaeläimet

0,01 (*1)

1070000

Luonnonvaraiset selkärankaiset maaeläimet

0,01 (*1)

1100000

ELÄINPERÄISET TUOTTEET – KALAT, KALATUOTTEET JA MUUT MERI- JA MAKEANVEDEN ELINTARVIKKEET (8)

1200000

YKSINOMAAN REHUKSI TARKOITETUT TUOTTEET TAI NIIDEN OSAT (8)

1300000

JALOSTETUT ELINTARVIKKEET (9)

| (**) | Torjunta-aineen ja koodin yhdistelmä, johon sovelletaan liitteessä III olevassa B osassa vahvistettua jäämien enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(**)

Torjunta-aineen ja koodin yhdistelmä, johon sovelletaan liitteessä III olevassa B osassa vahvistettua jäämien enimmäismäärää.

Imatsaliili (sen isomeerien kaikki suhteet) (R)

| (R) | = | Jäämän määritelmä eroaa seuraavien torjunta-aineen ja koodin yhdistelmien osalta: Imatsaliili – koodi 1000000 , paitsi 1040000 : imatsaliilin ja sen metaboliitin FK-772 summa (sen isomeerien kaikki suhteet), ilmaistuna imatsaliilina |
| --- | --- | --- |

(R)

=

Jäämän määritelmä eroaa seuraavien torjunta-aineen ja koodin yhdistelmien osalta: Imatsaliili – koodi 1000000 , paitsi 1040000 : imatsaliilin ja sen metaboliitin FK-772 summa (sen isomeerien kaikki suhteet), ilmaistuna imatsaliilina

| (+) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä metaboliittien toksisuuteen liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 26 päivänä syyskuuta 2021, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.







  0110010 | Greipit |
| --- | --- | --- |
| 0110020 | Appelsiinit |
| 0110030 | Sitruunat |
| 0110040 | Limetit |
| 0110050 | Mandariinit |

(+)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä metaboliittien toksisuuteen liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 26 päivänä syyskuuta 2021, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.

0110010

Greipit

0110020

Appelsiinit

0110030

Sitruunat

0110040

Limetit

0110050

Mandariinit

| (+) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä jäämätesteihin liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 26 päivänä syyskuuta 2021, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.







  0232030 | Kesäkurpitsat |
| --- | --- | --- |

(+)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä jäämätesteihin liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 26 päivänä syyskuuta 2021, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.

0232030

Kesäkurpitsat

| (+) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä metaboliittien toksisuuteen liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 26 päivänä syyskuuta 2021, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.







  0233010 | Melonit |
| --- | --- | --- |

(+)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä metaboliittien toksisuuteen liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 26 päivänä syyskuuta 2021, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.

0233010

Melonit

| (+) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä metaboliittien toksisuuteen ja varastointistabiiliuteen liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 26 päivänä syyskuuta 2021, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.







  1011010 | Lihas |
| --- | --- | --- |
| 1011020 | Rasva |
| 1011030 | Maksa |
| 1011040 | Munuaiset |
| 1012010 | Lihas |
| 1012020 | Rasva |
| 1012030 | Maksa |
| 1012040 | Munuaiset |
| 1015010 | Lihas |
| 1015020 | Rasva |
| 1015030 | Maksa |
| 1015040 | Munuaiset |
| 1020010 | Nautaeläimet |
| 1020040 | Hevoset” |

(+)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että eräitä metaboliittien toksisuuteen ja varastointistabiiliuteen liittyviä tietoja ei ole saatavilla. Tarkastellessaan uudelleen jäämän enimmäismäärää komissio ottaa huomioon ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut tiedot, jos ne on toimitettu viimeistään 26 päivänä syyskuuta 2021, tai niiden puuttumisen, jos kyseisiä tietoja ei ole toimitettu mainittuun päivämäärään mennessä.

1011010

Lihas

1011020

Rasva

1011030

Maksa

1011040

Munuaiset

1012010

Lihas

1012020

Rasva

1012030

Maksa

1012040

Munuaiset

1015010

Lihas

1015020

Rasva

1015030

Maksa

1015040

Munuaiset

1020010

Nautaeläimet

1020040

Hevoset”

| 2) | Poistetaan liitteessä III olevasta B osasta imatsaliilia koskeva sarake. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liitteessä III olevasta B osasta imatsaliilia koskeva sarake.

---

(*1)  Analyysiherkkyyden raja.

(1)  Täydellinen luettelo kasvi- ja eläinperäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan, on liitteessä I.

---

| 26.9.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 246/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 246/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/1583,

annettu 25 päivänä syyskuuta 2019,

yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 muuttamisesta kyberturvallisuustoimenpiteiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan ja 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yksi asetuksen (EY) N:o 300/2008 päätavoitteista on luoda perusta 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetun kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (2), jonka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet, vuodelta 2017 olevan 10. painoksen liitteen 17 (turvatoimia koskeva liite) yhtenäiselle tulkinnalle. |
| --- | --- |

(1)

Yksi asetuksen (EY) N:o 300/2008 päätavoitteista on luoda perusta 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetun kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (2), jonka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet, vuodelta 2017 olevan 10. painoksen liitteen 17 (turvatoimia koskeva liite) yhtenäiselle tulkinnalle.

| (2) | Keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ovat a) yhteisten sääntöjen ja ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten vahvistaminen ja b) mekanismit niiden noudattamisen seuraamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ovat a) yhteisten sääntöjen ja ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten vahvistaminen ja b) mekanismit niiden noudattamisen seuraamiseksi.

| (3) | Täytäntöönpanolainsäädännön muuttamisen tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ne noudattavat täysimääräisesti kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteeseen 17 tehtyä viimeisintä muutosta (muutos 16), jolla otettiin käyttöön uusia vaatimuksia kansallista organisaatiota ja toimivaltaista viranomaista käsittelevässä luvussa 3.1.4 ja ennalta ehkäiseviä kyberturvallisuustoimenpiteitä käsittelevässä luvussa 4.9.1. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanolainsäädännön muuttamisen tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ne noudattavat täysimääräisesti kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteeseen 17 tehtyä viimeisintä muutosta (muutos 16), jolla otettiin käyttöön uusia vaatimuksia kansallista organisaatiota ja toimivaltaista viranomaista käsittelevässä luvussa 3.1.4 ja ennalta ehkäiseviä kyberturvallisuustoimenpiteitä käsittelevässä luvussa 4.9.1.

| (4) | Saattamalla nämä vaatimukset osaksi EU:n laajuista ilmailun turvaamista koskevaa täytäntöönpanolainsäädäntöä varmistetaan, että toimivaltaiset viranomaiset laativat ja panevat täytäntöön menettelyt jakaakseen asiaankuuluvat tiedot käytännöllisellä ja nopealla tavalla tarpeen mukaan muiden kansallisten viranomaisten ja virastojen, lentoaseman pitäjien, lentoliikenteen harjoittajien ja muiden asianomaisten yksiköiden auttamiseksi niiden toimintaan liittyvien turvariskien tehokkaassa arvioimisessa ja näiden yksiköiden tukemiseksi tällä tavoin muun muassa kyberturvallisuuteen liittyvien turvariskien tehokkaassa arvioinnissa ja kyberuhkia torjuvien toimenpiteiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(4)

Saattamalla nämä vaatimukset osaksi EU:n laajuista ilmailun turvaamista koskevaa täytäntöönpanolainsäädäntöä varmistetaan, että toimivaltaiset viranomaiset laativat ja panevat täytäntöön menettelyt jakaakseen asiaankuuluvat tiedot käytännöllisellä ja nopealla tavalla tarpeen mukaan muiden kansallisten viranomaisten ja virastojen, lentoaseman pitäjien, lentoliikenteen harjoittajien ja muiden asianomaisten yksiköiden auttamiseksi niiden toimintaan liittyvien turvariskien tehokkaassa arvioimisessa ja näiden yksiköiden tukemiseksi tällä tavoin muun muassa kyberturvallisuuteen liittyvien turvariskien tehokkaassa arvioinnissa ja kyberuhkia torjuvien toimenpiteiden täytäntöönpanossa.

| (5) | Toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/1148 (3) (kyberturvallisuusdirektiivi) säädetään toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi unionissa, jotta voidaan parantaa sisämarkkinoiden toimintaa. Kyberturvallisuusdirektiivistä ja tästä asetuksesta johtuvia toimenpiteitä olisi koordinoitava kansallisella tasolla, jotta vältetään aukot ja päällekkäisyydet velvoitteissa. |
| --- | --- |

(5)

Toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/1148 (3) (kyberturvallisuusdirektiivi) säädetään toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi unionissa, jotta voidaan parantaa sisämarkkinoiden toimintaa. Kyberturvallisuusdirektiivistä ja tästä asetuksesta johtuvia toimenpiteitä olisi koordinoitava kansallisella tasolla, jotta vältetään aukot ja päällekkäisyydet velvoitteissa.

| (6) | Sen vuoksi komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/1998 (4) olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/1998 (4) olisi muutettava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 300/2008 19 artiklan 1 kohdan nojalla perustetun siviili-ilmailun turvaamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 300/2008 19 artiklan 1 kohdan nojalla perustetun siviili-ilmailun turvaamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 97, 9.4.2008, s. 72.

1

(2)  https://icao.int/publications/pages/doc7300.aspx

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1998, annettu 5 päivänä marraskuuta 2015, yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi (EUVL L 299, 14.11.2015, s. 1).

4

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 liite seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1.0.6 kohta seuraavasti:






  ”1.0.6 | Asianomaisen viranomaisen on laadittava ja pantava täytäntöön menettelyt jakaakseen asiaankuuluvat tiedot käytännöllisellä ja nopealla tavalla tarpeen mukaan ja auttaakseen näin muita kansallisia viranomaisia ja virastoja, lentoasemien pitäjiä, lentoliikenteen harjoittajia ja muita asianomaisia yksiköitä niiden toimintaan liittyvien turvariskien tehokkaassa arvioimisessa.” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 1.0.6 kohta seuraavasti:

”1.0.6

| 2) | Lisätään 1.7 kohta seuraavasti:
  ”1.7   SIVIILI-ILMAILUN KRIITTISTEN TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKAJÄRJESTELMIEN JA KRIITTISEN DATAN MÄÄRITTÄMINEN JA SUOJAAMINEN KYBERUHKILTA








  1.7.1 | Asianomaisen viranomaisen on varmistettava, että lentoaseman pitäjät, lentoliikenteen harjoittajat ja kansallisessa siviili-ilmailun turvaohjelmassa määritellyt yksiköt määrittävät siviili-ilmailussa käytettävät kriittiset tieto- ja viestintätekniset järjestelmänsä ja kriittisen datansa ja suojaavat ne kyberhyökkäyksiltä, jotka voisivat vaikuttaa siviili-ilmailun turvaamiseen. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 1.7 kohta seuraavasti:

”1.7   SIVIILI-ILMAILUN KRIITTISTEN TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKAJÄRJESTELMIEN JA KRIITTISEN DATAN MÄÄRITTÄMINEN JA SUOJAAMINEN KYBERUHKILTA

1.7.1

| 1.7.2 | Lentoaseman pitäjien, lentoliikenteen harjoittajien ja yksiköiden on määritettävä siviili-ilmailussa käytettävät, 1.7.1 kohdassa kuvatut kriittiset tieto- ja viestintätekniset järjestelmänsä ja kriittinen datansa turvaohjelmassaan tai muussa asiaankuuluvassa asiakirjassa, johon turvaohjelmassa viitataan.
  Turvaohjelmassa tai muussa asiaankuuluvassa asiakirjassa, johon turvaohjelmassa viitataan, on esitettävä yksityiskohtaisesti toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kyberhyökkäyksiltä voidaan 1.7.1 kohdassa kuvatusti suojautua, ne voidaan havaita, niihin voidaan reagoida ja niistä voidaan palautua. |
| --- | --- |

1.7.2

Turvaohjelmassa tai muussa asiaankuuluvassa asiakirjassa, johon turvaohjelmassa viitataan, on esitettävä yksityiskohtaisesti toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kyberhyökkäyksiltä voidaan 1.7.1 kohdassa kuvatusti suojautua, ne voidaan havaita, niihin voidaan reagoida ja niistä voidaan palautua.

| 1.7.3 | Yksityiskohtaiset toimenpiteet, joilla tällaisia järjestelmiä ja tällaista dataa suojataan laittomilta teoilta, on määritettävä ja ne on laadittava ja toteutettava lentoaseman pitäjän, lentoliikenteen harjoittajan tai muun asianomaisen yksikön tekemän riskinarvioinnin mukaisesti. |
| --- | --- |

1.7.3

| 1.7.4 | Jos tietyllä viranomaisella tai virastolla on toimivalta toteuttaa kyberuhkiin liittyviä toimenpiteitä yhdessä jäsenvaltiossa, kyseinen viranomainen tai virasto voidaan nimetä toimivaltaiseksi koordinoimaan ja/tai seuraamaan kyberkysymyksiin liittyviä tämän asetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

1.7.4

| 1.7.5 | Jos lentoaseman pitäjillä, lentoliikenteen harjoittajilla ja kansallisessa siviili-ilmailun turvaohjelmassa määritellyillä yksiköillä on erilliset kyberturvallisuusvaatimukset, jotka johtuvat muusta EU:n tai kansallisesta lainsäädännöstä, asianomainen viranomainen voi tämän asetuksen vaatimusten täyttämisen sijaan edellyttää muuhun EU:n tai kansalliseen lainsäädäntöön sisältyvien seikkojen noudattamista. Asianomaisen viranomaisen on huolehdittava koordinoinnista muiden asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten kanssa koordinoitujen tai yhteensopivien valvontajärjestelmien varmistamiseksi.” |
| --- | --- |

1.7.5

| 3) | Korvataan 11.1.2 kohta seuraavasti:






  ”11.1.2 | Seuraavan henkilöstön on täytynyt läpäistä laajennettu tai perustason taustan tarkistus:






  a) | henkilöt, jotka otetaan palvelukseen toteuttamaan turvatarkastuksia, kulunvalvontaa tai muita turvavalvontatoimenpiteitä tai olemaan vastuussa niiden toteuttamisesta muualla kuin turvavalvotulla alueella; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Korvataan 11.1.2 kohta seuraavasti:

”11.1.2

a)

henkilöt, jotka otetaan palvelukseen toteuttamaan turvatarkastuksia, kulunvalvontaa tai muita turvavalvontatoimenpiteitä tai olemaan vastuussa niiden toteuttamisesta muualla kuin turvavalvotulla alueella;

| b) | henkilöt, jotka pääsevät ilman saattajaa käsiksi lentorahtiin ja -postiin, lentoliikenteen harjoittajan postilähetyksiin ja materiaaleihin, lennon aikana käytettäviin tarvikkeisiin ja lentoasematarvikkeisiin, joihin on sovellettu vaadittuja turvavalvontatoimenpiteitä; |
| --- | --- |

b)

henkilöt, jotka pääsevät ilman saattajaa käsiksi lentorahtiin ja -postiin, lentoliikenteen harjoittajan postilähetyksiin ja materiaaleihin, lennon aikana käytettäviin tarvikkeisiin ja lentoasematarvikkeisiin, joihin on sovellettu vaadittuja turvavalvontatoimenpiteitä;

| c) | henkilöt, joilla on kansallisen ilmailun turvaohjelman mukaisesti järjestelmävastaavan oikeudet tai valvomaton ja rajoittamaton pääsy 1.7.1 kohdassa kuvattuihin siviili-ilmailun turvaamisessa käytettäviin kriittisiin tieto- ja viestintäteknisiin järjestelmiin ja kriittiseen dataan, tai jotka on muutoin yksilöity riskinarvioinnissa 1.7.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

henkilöt, joilla on kansallisen ilmailun turvaohjelman mukaisesti järjestelmävastaavan oikeudet tai valvomaton ja rajoittamaton pääsy 1.7.1 kohdassa kuvattuihin siviili-ilmailun turvaamisessa käytettäviin kriittisiin tieto- ja viestintäteknisiin järjestelmiin ja kriittiseen dataan, tai jotka on muutoin yksilöity riskinarvioinnissa 1.7.3 kohdan mukaisesti.

Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, asianomainen viranomainen määrittää sovellettavien kansallisten sääntöjen mukaisesti, onko tehtävä laajennettu vai perustason taustan tarkistus.”

| 4) | Lisätään 11.2.8 kohta seuraavasti:
  ”11.2.8   Koulutus henkilöille, joilla on kyberuhkiin liittyvä asema ja niihin liittyviä velvollisuuksia








  11.2.8.1 | Henkilöillä, jotka toteuttavat 1.7.2 kohdan mukaisia toimenpiteitä, on oltava tarvittavat taidot ja valmiudet, jotta he voivat suorittaa tehtävänsä tehokkaasti. Heidät on saatettava tietoisiksi asiaankuuluvista kyberriskeistä tiedonsaantitarpeen mukaan. |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään 11.2.8 kohta seuraavasti:

”11.2.8   Koulutus henkilöille, joilla on kyberuhkiin liittyvä asema ja niihin liittyviä velvollisuuksia

11.2.8.1

| 11.2.8.2 | Henkilöiden, joilla on pääsy dataan tai järjestelmiin, on saatava asianmukaista ja erityistä työhön perehdyttävää koulutusta, joka on oikeassa suhteessa heidän asemaansa ja velvollisuuksiinsa, mukaan lukien tietoisuus asiaankuuluvista riskeistä, jos heidän työtehtävänsä sitä edellyttävät. Asianomaisen viranomaisen tai 1.7.4 kohdan mukaisen viranomaisen tai viraston on määriteltävä kurssin sisältö tai hyväksyttävä se.” |
| --- | --- |

11.2.8.2

---

| 26.9.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 246/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 246/19

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/1584,

annettu 25 päivänä syyskuuta 2019,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan,

on ilmoittanut asiasta jäsenvaltioille,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   OMA-ALOITTEINEN TUTKIMUS

OMA-ALOITTEINEN TUTKIMUS

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on päättänyt perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan nojalla tutkia omasta aloitteestaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja saattaa tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on päättänyt perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan nojalla tutkia omasta aloitteestaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja saattaa tällaisen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi.

B.   TUOTE

TUOTE

| (2) | Mahdollisen kiertämisen kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevat peroksosulfaatit (persulfaatit), myös kaliumperoksomonosulfaatti, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020). |
| --- | --- |

(2)

Mahdollisen kiertämisen kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevat peroksosulfaatit (persulfaatit), myös kaliumperoksomonosulfaatti, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020).

| (3) | Mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen kohteena on sama tuote kuin edellisessä kappaleessa määritelty tuote, joka luokitellaan tällä hetkellä samoihin koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote ja jota tuodaan Taric-lisäkoodin A820 mukaisesti, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(3)

Mahdollista kiertämistä koskevan tutkimuksen kohteena on sama tuote kuin edellisessä kappaleessa määritelty tuote, joka luokitellaan tällä hetkellä samoihin koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote ja jota tuodaan Taric-lisäkoodin A820 mukaisesti, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

C.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (4) | Voimassa olevat toimenpiteet, joita mahdollisesti kierretään, ovat neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 (2) käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet. Näiden toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu (3) pantiin vireille 17 päivänä joulukuuta 2018 ja se on edelleen kesken. |
| --- | --- |

(4)

Voimassa olevat toimenpiteet, joita mahdollisesti kierretään, ovat neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 (2) käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet. Näiden toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu (3) pantiin vireille 17 päivänä joulukuuta 2018 ja se on edelleen kesken.

2

3

D.   PERUSTELUT

PERUSTELUT

| (5) | Nyt käsillä oleva tutkimus voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisesta kiertämisestä perustuu riittävään näyttöön siitä, että voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä kierretään tarkasteltavana olevan tuotteen myyntirakenteiden ja -kanavien uudelleenjärjestelyllä. |
| --- | --- |

(5)

Nyt käsillä oleva tutkimus voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisesta kiertämisestä perustuu riittävään näyttöön siitä, että voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä kierretään tarkasteltavana olevan tuotteen myyntirakenteiden ja -kanavien uudelleenjärjestelyllä.

| (6) | Voimassa olevien toimenpiteiden taso vaihtelee 24,5:n ja 71,8 prosentin välillä. Yhteen vientiä harjoittavista tuottajista, yritykseen ABC Chemicals Co. Ltd Shanghai, jäljempänä ’ABC’, sovelletaan 0 prosentin tullia. Tuontitilastot osoittavat, että kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva lopullinen polkumyyntitulli otettiin käyttöön. Tilastot osoittavat myös, että tuonti Kiinasta unioniin tapahtuu nyt pääasiassa ABC:n kautta. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan ABC ei kuitenkaan enää tuota tarkasteltavana olevaa tuotetta. Lisäksi on käynyt ilmi, että ABC:n tuotantolupa peruttiin heinäkuussa 2017 eikä uutta lupaa ole myönnetty ja että yritys luokitellaan jakeluyritykseksi, ei valmistajaksi. |
| --- | --- |

(6)

Voimassa olevien toimenpiteiden taso vaihtelee 24,5:n ja 71,8 prosentin välillä. Yhteen vientiä harjoittavista tuottajista, yritykseen ABC Chemicals Co. Ltd Shanghai, jäljempänä ’ABC’, sovelletaan 0 prosentin tullia. Tuontitilastot osoittavat, että kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva lopullinen polkumyyntitulli otettiin käyttöön. Tilastot osoittavat myös, että tuonti Kiinasta unioniin tapahtuu nyt pääasiassa ABC:n kautta. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan ABC ei kuitenkaan enää tuota tarkasteltavana olevaa tuotetta. Lisäksi on käynyt ilmi, että ABC:n tuotantolupa peruttiin heinäkuussa 2017 eikä uutta lupaa ole myönnetty ja että yritys luokitellaan jakeluyritykseksi, ei valmistajaksi.

| (7) | Viennin kanavoimiselle tämän yrityksen kautta ei näytä olevan muuta syytä tai taloudellista perustelua kuin voimassa oleva 0 prosentin tulli. |
| --- | --- |

(7)

Viennin kanavoimiselle tämän yrityksen kautta ei näytä olevan muuta syytä tai taloudellista perustelua kuin voimassa oleva 0 prosentin tulli.

| (8) | Lisäksi komissiolla on riittävästi näyttöä siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin tällä hetkellä sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset ovat heikentyneet sekä määrien että hintojen osalta. Määrältään huomattavan suuri tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti näyttää korvanneen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin. Lisäksi komissiolla on riittävästi näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti tapahtuu hinnoilla, jotka alittavat voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi komissiolla on riittävästi näyttöä siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin tällä hetkellä sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset ovat heikentyneet sekä määrien että hintojen osalta. Määrältään huomattavan suuri tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti näyttää korvanneen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin. Lisäksi komissiolla on riittävästi näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti tapahtuu hinnoilla, jotka alittavat voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan.

| (9) | Komissio on niin ikään saanut riittävästi näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta myydään polkumyyntihinnoin verrattuna aikaisemmin vahvistettuun normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(9)

Komissio on niin ikään saanut riittävästi näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta myydään polkumyyntihinnoin verrattuna aikaisemmin vahvistettuun normaaliarvoon.

| (10) | Jos tutkimuksessa havaitaan edellä kuvatun lisäksi muuta perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua toimenpiteiden kiertämistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä kiertämiskäytäntöjä. |
| --- | --- |

(10)

Jos tutkimuksessa havaitaan edellä kuvatun lisäksi muuta perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitettua toimenpiteiden kiertämistä, tutkimus voi koskea myös kyseisiä kiertämiskäytäntöjä.

E.   MENETTELY

MENETTELY

| (11) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että on olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille ja tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että on olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille ja tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (12) | Kiinan kansantasavallan viranomaisille ilmoitetaan tutkimuksen vireillepanosta. |
| --- | --- |

(12)

Kiinan kansantasavallan viranomaisille ilmoitetaan tutkimuksen vireillepanosta.

a)   Määräajat

Määräajat

| (13) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräajat, joiden kuluessa






  — | osapuolet voivat ilmoittautua komissiolle, esittää näkökantansa kirjallisesti sekä palauttaa täytetyn kyselylomakkeen tai toimittaa muita tutkimuksessa huomioon otettavia tietoja, |
| --- | --- | --- |

(13)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräajat, joiden kuluessa

—

osapuolet voivat ilmoittautua komissiolle, esittää näkökantansa kirjallisesti sekä palauttaa täytetyn kyselylomakkeen tai toimittaa muita tutkimuksessa huomioon otettavia tietoja,

| — | osapuolet voivat esittää kirjallisen pyynnön tulla komission kuulemiksi. |
| --- | --- |

—

osapuolet voivat esittää kirjallisen pyynnön tulla komission kuulemiksi.

| (14) | On syytä huomata, että perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolten ilmoittautumista tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyissä määräajoissa. |
| --- | --- |

(14)

On syytä huomata, että perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolten ilmoittautumista tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyissä määräajoissa.

b)   Kyselylomakkeet

Kyselylomakkeet

| (15) | Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeelliseksi katsomansa tiedot komissio lähettää kyselylomakkeen ABC:lle, jota pyydetään vastaamaan kyselyyn tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(15)

Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeelliseksi katsomansa tiedot komissio lähettää kyselylomakkeen ABC:lle, jota pyydetään vastaamaan kyselyyn tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetussa määräajassa.

c)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

| (16) | Asianomaisten osapuolten on ilmoittauduttava ottamalla yhteyttä komissioon tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(16)

Asianomaisten osapuolten on ilmoittauduttava ottamalla yhteyttä komissioon tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa määräajassa.

| (17) | Kaikkia osapuolia, mukaan luettuna unionin tuotannonala, tuojat ja mahdolliset asiaankuuluvat järjestöt, pyydetään esittämään näkökantansa kirjallisesti ja toimittamaan asiaa tukevaa näyttöä 3 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. Komissio voi lisäksi kuulla osapuolia, jos ne pyytävät sitä kirjallisesti ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(17)

Kaikkia osapuolia, mukaan luettuna unionin tuotannonala, tuojat ja mahdolliset asiaankuuluvat järjestöt, pyydetään esittämään näkökantansa kirjallisesti ja toimittamaan asiaa tukevaa näyttöä 3 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. Komissio voi lisäksi kuulla osapuolia, jos ne pyytävät sitä kirjallisesti ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on olemassa erityisiä syitä.

F.   REKISTERÖINTI

REKISTERÖINTI

| (18) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti on perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävä kirjattavaksi sen varmistamiseksi, että jos tutkimuksessa todetaan toimenpiteitä kierretyn, tuonnista voidaan kantaa asianmukainen polkumyyntitulli kyseisen tuonnin kirjaamisen aloittamispäivästä lukien. |
| --- | --- |

(18)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti on perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävä kirjattavaksi sen varmistamiseksi, että jos tutkimuksessa todetaan toimenpiteitä kierretyn, tuonnista voidaan kantaa asianmukainen polkumyyntitulli kyseisen tuonnin kirjaamisen aloittamispäivästä lukien.

| (19) | Mahdolliset tulevat tullit määritetään tutkimuksen tulosten perusteella. Tässä vaiheessa käytettävissä olevien tietojen perusteella ja erityisesti koska on viitteitä siitä, että tietyt yritykset, joihin sovelletaan tällä hetkellä 71,8 prosentin jäännöstullia (Taric-lisäkoodi A999) tai yksilöllistä tullia, myyvät tuotteitaan ABC:n kautta (johon sovelletaan 0 prosentin tullia), mahdollinen tuleva tulli asetetaan jäännöstullin tasolle, joka on tutkimuksen kohteena olevan tuotteen, jota tuodaan Taric-lisäkoodilla A820, CIF-tuontihintaan sovellettava 71,8 prosentin arvotulli. |
| --- | --- |

(19)

Mahdolliset tulevat tullit määritetään tutkimuksen tulosten perusteella. Tässä vaiheessa käytettävissä olevien tietojen perusteella ja erityisesti koska on viitteitä siitä, että tietyt yritykset, joihin sovelletaan tällä hetkellä 71,8 prosentin jäännöstullia (Taric-lisäkoodi A999) tai yksilöllistä tullia, myyvät tuotteitaan ABC:n kautta (johon sovelletaan 0 prosentin tullia), mahdollinen tuleva tulli asetetaan jäännöstullin tasolle, joka on tutkimuksen kohteena olevan tuotteen, jota tuodaan Taric-lisäkoodilla A820, CIF-tuontihintaan sovellettava 71,8 prosentin arvotulli.

G.   YHTEISTYÖSTÄ KIELTÄYTYMINEN

YHTEISTYÖSTÄ KIELTÄYTYMINEN

| (20) | Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (21) | Jos todetaan, että asianomainen osapuoli on toimittanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Jos todetaan, että asianomainen osapuoli on toimittanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (22) | Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä. |
| --- | --- |

(22)

Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

H.   TUTKIMUKSEN AIKATAULU

TUTKIMUKSEN AIKATAULU

| (23) | Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

I.   HENKILÖTIETOJEN KÄSITTELY

HENKILÖTIETOJEN KÄSITTELY

| (24) | Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (4) mukaisesti.

4

| (25) | Tietosuojailmoitus, jossa annetaan tietoa henkilötietojen käsittelystä komission toteuttamissa kaupan suojatoimenpiteissä, on saatavilla kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/” |
| --- | --- |

(25)

Tietosuojailmoitus, jossa annetaan tietoa henkilötietojen käsittelystä komission toteuttamissa kaupan suojatoimenpiteissä, on saatavilla kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/”

J.   KUULEMISMENETTELYSTÄ VASTAAVA NEUVONANTAJA

KUULEMISMENETTELYSTÄ VASTAAVA NEUVONANTAJA

| (26) | Osapuolet voivat ottaa yhteyttä kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavaan neuvonantajaan. Neuvonantaja tarkastelee pyyntöjä tutustua asiakirjoihin, asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevia kiistoja, määräaikojen pidentämispyyntöjä ja mahdollisia muita pyyntöjä, jotka koskevat osapuolten ja kolmansien osapuolten puolustautumisoikeuksia menettelyn aikana. |
| --- | --- |

(26)

Osapuolet voivat ottaa yhteyttä kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavaan neuvonantajaan. Neuvonantaja tarkastelee pyyntöjä tutustua asiakirjoihin, asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevia kiistoja, määräaikojen pidentämispyyntöjä ja mahdollisia muita pyyntöjä, jotka koskevat osapuolten ja kolmansien osapuolten puolustautumisoikeuksia menettelyn aikana.

| (27) | Neuvonantaja voi järjestää osapuolen (osapuolten) ja komission yksiköiden välisen kuulemisen ja toimia sovittelijana sen varmistamiseksi, että osapuolten puolustautumisoikeus toteutuu täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(27)

Neuvonantaja voi järjestää osapuolen (osapuolten) ja komission yksiköiden välisen kuulemisen ja toimia sovittelijana sen varmistamiseksi, että osapuolten puolustautumisoikeus toteutuu täysimääräisesti.

| (28) | Neuvonantajan kanssa järjestettävää kuulemista koskevat pyynnöt on esitettävä kirjallisesti, ja niissä on ilmoitettava pyynnön perustelut. Neuvonantaja tutkii pyyntöjen perustelut. Tällaisia kuulemisia olisi järjestettävä vain, jos asioita ei ole ratkaistu komission yksiköiden kanssa aikanaan. |
| --- | --- |

(28)

Neuvonantajan kanssa järjestettävää kuulemista koskevat pyynnöt on esitettävä kirjallisesti, ja niissä on ilmoitettava pyynnön perustelut. Neuvonantaja tutkii pyyntöjen perustelut. Tällaisia kuulemisia olisi järjestettävä vain, jos asioita ei ole ratkaistu komission yksiköiden kanssa aikanaan.

| (29) | Kaikki pyynnöt on toimitettava hyvissä ajoin ja viipymättä, ettei vaaranneta menettelyjen hallittua etenemistä. Tätä varten osapuolten olisi otettava yhteyttä neuvonantajaan mahdollisimman varhain sen jälkeen, kun yhteenoton perusteena oleva tapahtuma on tapahtunut. Periaatteessa tämän asetuksen 3 artiklassa komission yksiköiden kanssa käytävien kuulemisten pyytämiselle esitettyä aikataulua sovelletaan soveltuvin osin neuvonantajan kanssa järjestettäviä kuulemisia koskeviin pyyntöihin. Jos kuulemista koskevat pyynnöt esitetään asianomaisen aikataulun ulkopuolella, neuvonantaja tutkii syyt myöhässä oleviin pyyntöihin, esiin tuotujen asioiden luonteen sekä kyseisten asioiden vaikutuksen puolustautumisoikeuksiin ottaen asianmukaisesti huomioon hyvän hallinnon toteutumisen ja tutkimuksen saattamisen päätökseen oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Kaikki pyynnöt on toimitettava hyvissä ajoin ja viipymättä, ettei vaaranneta menettelyjen hallittua etenemistä. Tätä varten osapuolten olisi otettava yhteyttä neuvonantajaan mahdollisimman varhain sen jälkeen, kun yhteenoton perusteena oleva tapahtuma on tapahtunut. Periaatteessa tämän asetuksen 3 artiklassa komission yksiköiden kanssa käytävien kuulemisten pyytämiselle esitettyä aikataulua sovelletaan soveltuvin osin neuvonantajan kanssa järjestettäviä kuulemisia koskeviin pyyntöihin. Jos kuulemista koskevat pyynnöt esitetään asianomaisen aikataulun ulkopuolella, neuvonantaja tutkii syyt myöhässä oleviin pyyntöihin, esiin tuotujen asioiden luonteen sekä kyseisten asioiden vaikutuksen puolustautumisoikeuksiin ottaen asianmukaisesti huomioon hyvän hallinnon toteutumisen ja tutkimuksen saattamisen päätökseen oikea-aikaisesti.

| (30) | Osapuolet saavat lisätietoja sekä tarkemmat yhteystiedot kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilta kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(30)

Osapuolet saavat lisätietoja sekä tarkemmat yhteystiedot kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilta kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Pannaan vireille perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan nojalla tutkimus sen määrittämiseksi, kierretäänkö Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien), myös kaliumperoksomonosulfaatin, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020) ja joita tuodaan Taric-lisäkoodilla A820, tuonnissa unioniin neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1343/2013 käyttöön otettuja toimenpiteitä.

2 artikla

(1)   Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten on perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan nojalla toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen 1 artiklassa yksilöidyn unioniin suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi.

(2)   Tuonnin kirjaamisvelvoite päättyy yhdeksän kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3 artikla

(1)   Osapuolten on ilmoittauduttava ottamalla yhteyttä komissioon 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

(2)   Jotta osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on esitettävä näkökantansa kirjallisesti ja toimitettava mahdolliset muut tiedot 37 päivän kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin ilmoiteta.

(3)   Osapuolet voivat samassa 37 päivän määräajassa myös pyytää saada tulla komission kuulemiksi.

(4)   Kaupan suojatoimiin liittyvien tutkimusten yhteydessä komissiolle toimitettuihin tietoihin ei sovelleta tekijänoikeuksia. Ennen sellaisten tietojen toimittamista komissiolle, joihin kolmannella osapuolella on tekijänoikeuksia, osapuolten on pyydettävä tekijänoikeuksien haltijalta nimenomainen lupa, jonka perusteella a) komissio voi käyttää tietoja tässä kaupan suojatoimiin liittyvässä menettelyssä ja b) tietoja voidaan toimittaa tämän tutkimuksen osapuolille sellaisessa muodossa, että nämä voivat käyttää puolustautumisoikeuttaan.

(5)   Kaikki osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan lukien tässä asetuksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (5). Tämän tutkimuksen kuluessa tietoja toimittavia osapuolia kehotetaan perustelemaan luottamuksellista käsittelyä koskevat pyyntönsä.

(6)   Osapuolten, jotka toimittavat luottamuksellisia tietoja, on toimitettava niistä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamukselliset yhteenvedot, jotka varustetaan merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi). Näiden yhteenvetojen tulee olla riittävän yksityiskohtaiset, jotta luottamuksellisen tiedon sisällöstä olisi saatavissa riittävä käsitys.

(7)   Jos luottamuksellisia tietoja toimittava osapuoli ei pysty osoittamaan hyvää syytä luottamuksellista käsittelyä koskevalle pyynnölleen tai ei liitä tietoihin ei-luottamuksellista yhteenvetoa, jonka muoto ja laatu vastaavat vaatimuksia, komissio voi jättää kyseiset tiedot huomiotta, paitsi jos asianmukaisten lähteiden perusteella voidaan vakuuttavasti osoittaa, että tiedot ovat oikeita.

(8)   Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä TRON.tdi-tietokannan (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kautta, skannatut valtakirjat ja todistukset mukaan luettuina, lukuun ottamatta laajoja vastauksia, jotka on toimitettava CD-R-levyllä tai DVD-levyllä henkilökohtaisesti tai kirjattuna kirjeenä.

Päästäkseen käyttämään TRON.tdi-tietokantaa asianomaisilla osapuolilla on oltava EU Login -tili. TRON.tdi-tietokantaan rekisteröitymistä ja sen käyttöä koskevat ohjeet löytyvät osoitteesta https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

Käyttämällä TRON.tdi-tietokantaa asianomaiset osapuolet ilmaisevat hyväksyvänsä sähköisiin lähetyksiin sovellettavat säännöt, jotka on julkaistu asiakirjassa ”CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES” kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla osoitteessa http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Asianomaisten osapuolten on ilmoitettava nimensä, osoitteensa, puhelinnumeronsa ja voimassa oleva sähköpostiosoitteensa sekä varmistettava, että ilmoitettu sähköpostiosoite on yrityksen virallinen toimiva sähköpostiosoite, jota seurataan päivittäin. Kun yhteystiedot on toimitettu, komissio on yhteydessä asianomaisiin osapuoliin ainoastaan sähköpostitse, jolleivät ne nimenomaisesti pyydä saada kaikkia asiakirjoja komissiolta muulla tavoin tai jollei lähetettävän asiakirjan luonne edellytä sen lähettämistä kirjattuna kirjeenä. Lisäsäännöt ja -tiedot komission kanssa käytävästä kirjeenvaihdosta, mukaan lukien sähköpostitse toimitettavia tietoja koskevat periaatteet, ovat saatavilla edellä mainituista asianomaisten osapuolten kanssa käytävää viestintää koskevista ohjeista.

Komission yhteystiedot:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |
| TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI |
| Sähköposti: TRADE-R707@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI

Sähköposti: TRADE-R707@ec.europa.eu

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1343/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 338, 17.12.2013, s. 11).

2

(3)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (2018/C 454/06), (EUVL C 454, 17.12.2018, s. 7).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

4

(5)  
  ”Limited”-merkinnällä varustettu asiakirja on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21) 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellisena pidettävä asiakirja. Se on myös suojattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan mukaisesti.

5

---

PÄÄTÖKSET

| 26.9.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 246/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 246/24

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1585,

annettu 24 päivänä syyskuuta 2019,

lentoasemia Amsterdam Schiphol ja Amsterdam Lelystad koskevien liikenteenjakamissääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 6816)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan,

on kuullut asetuksen (EY) N:o 1008/2008 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Aiemmin tekemänsä ja myöhemmin perumansa ilmoituksen jälkeen (2) Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 päivänä maaliskuuta 2019 (3) sähköpostitse asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti aikomuksestaan vahvistaa Alankomaissa tiettyjä liikenteenjakamissääntöjä lentoasemia Amsterdam Schiphol ja Amsterdam Lelystad, jäljempänä ’Schipholin lentoasema’ tai ’Schiphol’ ja ’Lelystadin lentoasema’ tai ’Lelystad’, varten hyväksymällä luonnoksen ministeriön asetukseksi ja luonnoksen infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräykseksi. Alankomaiden viranomaiset toimittivat sähköpostitse 29 päivänä maaliskuuta 2019 (4) muutetun version luonnoksesta ministeriön asetukseksi ja luonnoksesta infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräykseksi (5) sekä muut 25 päivänä maaliskuuta 2019 tehtyyn ilmoitukseen jo sisältyneet asiakirjat. |
| --- | --- |

(1)

Aiemmin tekemänsä ja myöhemmin perumansa ilmoituksen jälkeen (2) Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 päivänä maaliskuuta 2019 (3) sähköpostitse asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti aikomuksestaan vahvistaa Alankomaissa tiettyjä liikenteenjakamissääntöjä lentoasemia Amsterdam Schiphol ja Amsterdam Lelystad, jäljempänä ’Schipholin lentoasema’ tai ’Schiphol’ ja ’Lelystadin lentoasema’ tai ’Lelystad’, varten hyväksymällä luonnoksen ministeriön asetukseksi ja luonnoksen infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräykseksi. Alankomaiden viranomaiset toimittivat sähköpostitse 29 päivänä maaliskuuta 2019 (4) muutetun version luonnoksesta ministeriön asetukseksi ja luonnoksesta infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräykseksi (5) sekä muut 25 päivänä maaliskuuta 2019 tehtyyn ilmoitukseen jo sisältyneet asiakirjat.

2

3

4

5

| (2) | Alankomaiden viranomaisten näin toimittamat tiedot sisälsivät liitteinä neljä tutkimusta: 1) Capacity demand at Schiphol in 2023, 2) Capacity demand at Schiphol in 2030, 3) Secondary trading at Schiphol (6) ja 4) Airline split operations. |
| --- | --- |

(2)

Alankomaiden viranomaisten näin toimittamat tiedot sisälsivät liitteinä neljä tutkimusta: 1) Capacity demand at Schiphol in 2023, 2) Capacity demand at Schiphol in 2030, 3) Secondary trading at Schiphol (6) ja 4) Airline split operations.

6

| (3) | Komissio julkaisi suunnitelluista liikenteenjakamissäännöistä tiivistelmän Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä huhtikuuta 2019 (7) ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään niistä huomautuksia. |
| --- | --- |

(3)

Komissio julkaisi suunnitelluista liikenteenjakamissäännöistä tiivistelmän Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä huhtikuuta 2019 (7) ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään niistä huomautuksia.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7

| (4) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat 3 päivänä heinäkuuta 2019 (8) ja 11 päivänä heinäkuuta 2019 (9) päivätyillä kirjeillä ilmoitusta koskeva muutoksen, jossa pyrittiin ottamaan huomioon komission yksiköiden esiin tuomat ongelmat. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset esittivät samassa 11 päivänä heinäkuuta 2019 päivätyssä kirjeessä sekä 16 päivänä heinäkuuta 2019 lähetetyssä sähköpostiviestissä (10) muita ilmoituksen kannalta merkityksellisiä tosiasioita, jotka koskivat lentoasemien kulkuyhteyksiä, ja ne ilmoittivat myös suunnittelemastaan ajankohdasta, jolloin Lelystadin lentoasema avattaisiin kaupalliselle lentotoiminnalle. |
| --- | --- |

(4)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat 3 päivänä heinäkuuta 2019 (8) ja 11 päivänä heinäkuuta 2019 (9) päivätyillä kirjeillä ilmoitusta koskeva muutoksen, jossa pyrittiin ottamaan huomioon komission yksiköiden esiin tuomat ongelmat. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset esittivät samassa 11 päivänä heinäkuuta 2019 päivätyssä kirjeessä sekä 16 päivänä heinäkuuta 2019 lähetetyssä sähköpostiviestissä (10) muita ilmoituksen kannalta merkityksellisiä tosiasioita, jotka koskivat lentoasemien kulkuyhteyksiä, ja ne ilmoittivat myös suunnittelemastaan ajankohdasta, jolloin Lelystadin lentoasema avattaisiin kaupalliselle lentotoiminnalle.

8

9

10

2.   ALANKOMAIDEN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄN TOIMENPITEEN KUVAUS JA TAVOITE

ALANKOMAIDEN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄN TOIMENPITEEN KUVAUS JA TAVOITE

2.1   Toimenpiteen kuvaus

Toimenpiteen kuvaus

| (5) | Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt, jotka koskevat liikenteen jakamista Schipholin ja Lelystadin lentoasemien välillä, sisältävät seuraavat säännöt:






  a) | Lelystadin lentoasema, jonka Alankomaiden hallitus aikoo avata kaupalliselle lentotoiminnalle ennen vuoden 2020 loppua, nimetään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 95/93 (11), jäljempänä ’lähtö- ja saapumisaikoja koskeva asetus’, tarkoitetuksi koordinoiduksi lentoasemaksi ministeriön asetuksen voimaantulosta alkaen. |
| --- | --- | --- |

(5)

Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt, jotka koskevat liikenteen jakamista Schipholin ja Lelystadin lentoasemien välillä, sisältävät seuraavat säännöt:

a)

Lelystadin lentoasema, jonka Alankomaiden hallitus aikoo avata kaupalliselle lentotoiminnalle ennen vuoden 2020 loppua, nimetään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 95/93 (11), jäljempänä ’lähtö- ja saapumisaikoja koskeva asetus’, tarkoitetuksi koordinoiduksi lentoasemaksi ministeriön asetuksen voimaantulosta alkaen.

11

| b) | Rajoittamatta lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen soveltamista lentoliikenteen harjoittajalle annetaan etusija hakea Lelystadin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja, jos se






  — | on siirtänyt Schipholin lentoaseman vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja toiselle lentoliikenteen harjoittajalle tai palauttanut niitä lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorille; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Rajoittamatta lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen soveltamista lentoliikenteen harjoittajalle annetaan etusija hakea Lelystadin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja, jos se

—

on siirtänyt Schipholin lentoaseman vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja toiselle lentoliikenteen harjoittajalle tai palauttanut niitä lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorille; tai

| — | sitoutuu käyttämään vastedes Schipholin lentoaseman vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja vaihtolentoihin. |
| --- | --- |

—

sitoutuu käyttämään vastedes Schipholin lentoaseman vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja vaihtolentoihin.

| c) | Edellä b alakohdassa kuvattu sääntö koskee ainoastaan niitä Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja, joita on käytetty edellisellä vastaavalla aikataulukaudella tai vähintään kolmella neljästä edellisestä vastaavasta aikataulukaudesta point-to-point-lentojen suorittamiseen. |
| --- | --- |

c)

Edellä b alakohdassa kuvattu sääntö koskee ainoastaan niitä Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja, joita on käytetty edellisellä vastaavalla aikataulukaudella tai vähintään kolmella neljästä edellisestä vastaavasta aikataulukaudesta point-to-point-lentojen suorittamiseen.

| (6) | ”Vaihtolennot” ja ”point-to-point-lennot” aiotaan määritellä infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräyksellä. Lisäksi olisi vahvistettava säännöt perusteista, jotka näiden lentojen on täytettävä. Lennot olisi luokiteltava näiden perusteiden mukaisesti joka toinen vuosi, ja kaikista uusista luokituksista olisi ilmoitettava vähintään vuosi ennen niiden voimaantuloa. Tähän valtuutukseen perustuva asetusluonnos sisältyy ilmoitettuun toimenpiteeseen (ks. jäljempänä olevat 13–21 kappaleet). |
| --- | --- |

(6)

”Vaihtolennot” ja ”point-to-point-lennot” aiotaan määritellä infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräyksellä. Lisäksi olisi vahvistettava säännöt perusteista, jotka näiden lentojen on täytettävä. Lennot olisi luokiteltava näiden perusteiden mukaisesti joka toinen vuosi, ja kaikista uusista luokituksista olisi ilmoitettava vähintään vuosi ennen niiden voimaantuloa. Tähän valtuutukseen perustuva asetusluonnos sisältyy ilmoitettuun toimenpiteeseen (ks. jäljempänä olevat 13–21 kappaleet).

| (7) | Ehdotetuissa liikenteenjakamissäännöissä ei edellytetä, että Lelystadin lentoasemalla käytettävä kapasiteetti vastaisi päiviltään ja kellonajoiltaan Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on siirretty, palautettu tai otettu muuhun käyttöön edellä 5 kappaleen b alakohdassa esitetyn säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Ehdotetuissa liikenteenjakamissäännöissä ei edellytetä, että Lelystadin lentoasemalla käytettävä kapasiteetti vastaisi päiviltään ja kellonajoiltaan Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on siirretty, palautettu tai otettu muuhun käyttöön edellä 5 kappaleen b alakohdassa esitetyn säännön mukaisesti.

| (8) | Lentoliikenteen harjoittajan, joka tukeutuu asetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohtaan (toisin sanoen edellä 5 kappaleen b alakohdassa esitettyyn sääntöön), on ilmoitettava asiasta ministerille, lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorille ja tapauksen mukaan lähtö- ja saapumisaikoja saavalle lentoliikenteen harjoittajalle ja mainittava myös, mitä Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja asia koskee. Ilmoittaessaan asiasta ministerille lentoliikenteen harjoittajan on osoitettava, että asetusluonnoksen 2 artiklan 5 kohdan vaatimukset (edellä olevan 5 kappaleen c alakohta) täyttyvät. |
| --- | --- |

(8)

Lentoliikenteen harjoittajan, joka tukeutuu asetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohtaan (toisin sanoen edellä 5 kappaleen b alakohdassa esitettyyn sääntöön), on ilmoitettava asiasta ministerille, lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorille ja tapauksen mukaan lähtö- ja saapumisaikoja saavalle lentoliikenteen harjoittajalle ja mainittava myös, mitä Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja asia koskee. Ilmoittaessaan asiasta ministerille lentoliikenteen harjoittajan on osoitettava, että asetusluonnoksen 2 artiklan 5 kohdan vaatimukset (edellä olevan 5 kappaleen c alakohta) täyttyvät.

| (9) | Asetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvia (edellä 5 kappaleen b alakohdassa tarkoitettuja) vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja on kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan käytettävä yksinomaan vaihtolentoihin. |
| --- | --- |

(9)

Asetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvia (edellä 5 kappaleen b alakohdassa tarkoitettuja) vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja on kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan käytettävä yksinomaan vaihtolentoihin.

| (10) | Ministeriön asetusluonnoksen 3 artiklan 2, 3 ja 4 kohta sisältävät seuraavat lisäsäännökset:






  ”2) | Tämän asetuksen soveltamisaikana lentoliikenteen harjoittajan, jolla on edellä 1 kappaleessa tarkoitettuja vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja, on suoritettava vähintään sama määrä vaihtolentoja kuin vastaavalla aikataulukaudella tapauksen mukaan ennen kyseisten lähtö- ja saapumisaikojen saamista, niiden 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisen siirtämisen jälkeen tai ennen 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamista kyseisiin lähtö- ja saapumisaikoihin lisättynä kyseisten lähtö- ja saapumisaikojen määrällä.Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tällainen lentoliikenteen harjoittaja voi 3 kappaleessa säädetyillä edellytyksillä vähentää vaihtolentojen määrää, jos sen hallussa olevien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä pienenee. |
| --- | --- | --- |

(10)

Ministeriön asetusluonnoksen 3 artiklan 2, 3 ja 4 kohta sisältävät seuraavat lisäsäännökset:

”2)

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, tällainen lentoliikenteen harjoittaja voi 3 kappaleessa säädetyillä edellytyksillä vähentää vaihtolentojen määrää, jos sen hallussa olevien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä pienenee.

| 3) | Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista lentoliikenteen harjoittaja, jolla on kyseisessä kohdassa tarkoitettuja vakiintuneita lähtö- ja saapumisaikoja, ei saa milloinkaan pienentää vaihtolentojen osuutta kaikista lennoista, joissa käytetään Schipholin lentoaseman muita lähtö- ja saapumisaikoja, suhteessa osuuteen, joka oli olemassa ennen kuin lentoliikenteen harjoittaja oli saanut kyseiset vakiintuneet lähtö- ja saapumisajat tai niiden 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisen siirtämisen jälkeen tai ennen 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamista kyseisiin lähtö- ja saapumisaikoihin, tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Jos useammalla kuin yhdellä yrityksellä on hallussaan Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja tietyssä yritysjoukossa, joka koostuu






  — | emoyrityksestä ja sen kaikista tytäryrityksistä tai muussa tapauksessa |
| --- | --- | --- |

4)

—

emoyrityksestä ja sen kaikista tytäryrityksistä tai muussa tapauksessa

| — | saman emoyrityksen kaikista tytäryrityksistä, |
| --- | --- |

—

saman emoyrityksen kaikista tytäryrityksistä,

jokaista tällaista yritysjoukkoa pidetään 2 ja 3 kohtaa sovellettaessa yhtenä lentoliikenteen harjoittajana.”

| (11) | Ministeriön asetusluonnoksen 2 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan kyseisen luonnoksen 2 artiklan 2 kohdassa (edellä olevan 5 kappaleen b alakohta) tarkoitettu etusija koskee kahta Lelystadin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikajoukkoa, nimittäin 0–10 000 lähtö- ja saapumisaikaa ja 10 001–25 000 lähtö- ja saapumisaikaa. |
| --- | --- |

(11)

Ministeriön asetusluonnoksen 2 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaan kyseisen luonnoksen 2 artiklan 2 kohdassa (edellä olevan 5 kappaleen b alakohta) tarkoitettu etusija koskee kahta Lelystadin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikajoukkoa, nimittäin 0–10 000 lähtö- ja saapumisaikaa ja 10 001–25 000 lähtö- ja saapumisaikaa.

| (12) | Ministeriön asetuksen 7 artiklan mukaan asetus tulee voimaan kuninkaallisessa päätöksessä myöhemmin säädettävänä päivänä lukuun ottamatta kuitenkaan 2 artiklan 4 kohtaa, joka tulee voimaan sinä päivänä, jona Euroopan komissio hyväksyy kyseisen kohdan erikseen esitettynä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja on julkaissut päätöksensä Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(12)

Ministeriön asetuksen 7 artiklan mukaan asetus tulee voimaan kuninkaallisessa päätöksessä myöhemmin säädettävänä päivänä lukuun ottamatta kuitenkaan 2 artiklan 4 kohtaa, joka tulee voimaan sinä päivänä, jona Euroopan komissio hyväksyy kyseisen kohdan erikseen esitettynä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja on julkaissut päätöksensä Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (13) | Luonnoksessa ministerin määräykseksi ”vaihtolennot” määritellään kunkin lennon määräpaikan perusteella. Perusteet ovat seuraavat:






  — | kaikkien Schipholin lentoasemalta lähtevien lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on vähintään 10 prosenttia luokituksen julkaisemista edeltävien viiden kalenterivuoden ajalta laskettuna, ja lentoja on ollut yli kymmenen vuodessa luokituksen julkaisemista edeltävien kolmen vuoden aikana tai |
| --- | --- | --- |

(13)

Luonnoksessa ministerin määräykseksi ”vaihtolennot” määritellään kunkin lennon määräpaikan perusteella. Perusteet ovat seuraavat:

—

kaikkien Schipholin lentoasemalta lähtevien lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on vähintään 10 prosenttia luokituksen julkaisemista edeltävien viiden kalenterivuoden ajalta laskettuna, ja lentoja on ollut yli kymmenen vuodessa luokituksen julkaisemista edeltävien kolmen vuoden aikana tai

| — | määräpaikat ovat alueilla, jotka määritellään ”Aanwijzingsregeling risicovluchten” -säädöksen 1 artiklan 1 kohdassa, jossa nimetään tullitarkastusta edellyttävät ”riskilennot”. |
| --- | --- |

—

määräpaikat ovat alueilla, jotka määritellään ”Aanwijzingsregeling risicovluchten” -säädöksen 1 artiklan 1 kohdassa, jossa nimetään tullitarkastusta edellyttävät ”riskilennot”.

| (14) | Määräysluonnoksen liitteessä 1 luetellaan näitä perusteita vastaavat määräpaikat. |
| --- | --- |

(14)

Määräysluonnoksen liitteessä 1 luetellaan näitä perusteita vastaavat määräpaikat.

| (15) | Määräpaikkaa, joka ei sisälly liitteeseen 1, pidetään määräysluonnoksen 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”vaihtomääräpaikkana” pyydetyn, enintään 5 vuoden pituisen jakson ajan, jos lentoyhtiö voi osoittaa ministerille etukäteen, että kyseiseen määräpaikkaan suuntautuvien lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on vähintään 10 prosenttia niin monella kaudella kuin on pyydetty. |
| --- | --- |

(15)

Määräpaikkaa, joka ei sisälly liitteeseen 1, pidetään määräysluonnoksen 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”vaihtomääräpaikkana” pyydetyn, enintään 5 vuoden pituisen jakson ajan, jos lentoyhtiö voi osoittaa ministerille etukäteen, että kyseiseen määräpaikkaan suuntautuvien lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on vähintään 10 prosenttia niin monella kaudella kuin on pyydetty.

| (16) | Määräysluonnoksen 1 artiklan 4 kohdan mukaan lentoyhtiö voi joka tapauksessa täyttää 3 kohdassa asetetun vaatimuksen osoittamalla, että kyseiseen määräpaikkaan suuntautuvien lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on Euroopan unionissa sijaitsevalla lentoasemalla 3 kohdan mukaisesti vähintään 10 prosenttia pyyntöä edeltävien viiden kalenterivuoden ajalta laskettuna. |
| --- | --- |

(16)

Määräysluonnoksen 1 artiklan 4 kohdan mukaan lentoyhtiö voi joka tapauksessa täyttää 3 kohdassa asetetun vaatimuksen osoittamalla, että kyseiseen määräpaikkaan suuntautuvien lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on Euroopan unionissa sijaitsevalla lentoasemalla 3 kohdan mukaisesti vähintään 10 prosenttia pyyntöä edeltävien viiden kalenterivuoden ajalta laskettuna.

| (17) | Määräpaikat, joita pidetään 3 kohdan mukaisesti vaihtomääräpaikkoina, julkaistaan Alankomaiden virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(17)

Määräpaikat, joita pidetään 3 kohdan mukaisesti vaihtomääräpaikkoina, julkaistaan Alankomaiden virallisessa lehdessä.

| (18) | Lisäksi ministerin määräysluonnoksen liitteessä 2 luetellaan ”point-to-point-lentojen” määräpaikoiksi nimetyt paikat seuraavien kriteerien perusteella:






  — | kaikkien Schipholin lentoasemalta lähtevien lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on alle 10 prosenttia luokituksen julkaisemista edeltävien viiden kalenterivuoden ajalta laskettuna; |
| --- | --- | --- |

(18)

Lisäksi ministerin määräysluonnoksen liitteessä 2 luetellaan ”point-to-point-lentojen” määräpaikoiksi nimetyt paikat seuraavien kriteerien perusteella:

—

kaikkien Schipholin lentoasemalta lähtevien lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on alle 10 prosenttia luokituksen julkaisemista edeltävien viiden kalenterivuoden ajalta laskettuna;

| — | lentoja on ollut yli kymmenen vuodessa luokituksen julkaisemista edeltävien kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

—

lentoja on ollut yli kymmenen vuodessa luokituksen julkaisemista edeltävien kolmen vuoden aikana.

| (19) | Määräysluonnoksen 3 artikla koskee sääntöjä, joiden mukaisesti arvioidaan näyttöä määräyksen soveltamisen kannalta merkityksellisestä vaihto-osuudesta. |
| --- | --- |

(19)

Määräysluonnoksen 3 artikla koskee sääntöjä, joiden mukaisesti arvioidaan näyttöä määräyksen soveltamisen kannalta merkityksellisestä vaihto-osuudesta.

| (20) | Luonnoksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan ministerille voidaan toimittaa kaikki tarkistettavissa olevat tiedot lentojen ja määräpaikkojen vaihto-osuudesta ja ne otetaan huomioon, kun lentoja nimetään joko vaihtolennoiksi tai point-to-point-lennoiksi. |
| --- | --- |

(20)

Luonnoksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan ministerille voidaan toimittaa kaikki tarkistettavissa olevat tiedot lentojen ja määräpaikkojen vaihto-osuudesta ja ne otetaan huomioon, kun lentoja nimetään joko vaihtolennoiksi tai point-to-point-lennoiksi.

| (21) | Luonnoksen 3 artiklan 2 kohdassa todetaan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen osalta, että Schipholin lentoasemalle saapuvia matkustajia, jotka lähtevät lentoasemalta 24 tunnin kuluessa saapumisesta toiseen määräpaikkaan kuin siihen, josta edellinen lento oli lähtenyt, pidetään joka tapauksessa vaihtomatkustajina. |
| --- | --- |

(21)

Luonnoksen 3 artiklan 2 kohdassa todetaan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen osalta, että Schipholin lentoasemalle saapuvia matkustajia, jotka lähtevät lentoasemalta 24 tunnin kuluessa saapumisesta toiseen määräpaikkaan kuin siihen, josta edellinen lento oli lähtenyt, pidetään joka tapauksessa vaihtomatkustajina.

2.2   Alankomaiden viranomaisten esittämän toimenpiteen tavoite

Alankomaiden viranomaisten esittämän toimenpiteen tavoite

| (22) | Ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä pyritään Alankomaiden viranomaisten mukaan suosimaan vaihtolentoja Schipholin lentoaseman kapasiteetin jaossa. Jos Schiphol ei olisi mantereenlaajuisen ja mannertenvälisen liikenteen keskus, se ei voisi palvella mannertenvälisen liikenteen laajaa määräpaikkaverkkoa. Näitä kahta tehtävää eli mannertenvälistä liikennöintiä ja vaihtomatkustajien kuljettamista Euroopan verkossa ei voida erottaa toisistaan, sillä Schiphol toimii sekä mantereenlaajuisen että mannertenvälisen liikenteen keskuksena. |
| --- | --- |

(22)

Ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä pyritään Alankomaiden viranomaisten mukaan suosimaan vaihtolentoja Schipholin lentoaseman kapasiteetin jaossa. Jos Schiphol ei olisi mantereenlaajuisen ja mannertenvälisen liikenteen keskus, se ei voisi palvella mannertenvälisen liikenteen laajaa määräpaikkaverkkoa. Näitä kahta tehtävää eli mannertenvälistä liikennöintiä ja vaihtomatkustajien kuljettamista Euroopan verkossa ei voida erottaa toisistaan, sillä Schiphol toimii sekä mantereenlaajuisen että mannertenvälisen liikenteen keskuksena.

| (23) | Tämän tavoitteen taustalla on ”Aldersin sopimuksessa” vuoden 2020 loppuun saakka asetettu rajoitus, jonka mukaan Schipholin lentoasemalla saa olla enintään 500 000 operaatiota vuodessa. Sopimus tehtiin asianomaisten osapuolten (ilmailuteollisuus, viranomaiset ja asukkaat) välillä vuonna 2008. Sillä pyritään saavuttamaan tasapaino ilmailualan kasvun, elinkelpoisuuden, ympäristöturvallisuuden ja ympäristön kestävyyden välillä. |
| --- | --- |

(23)

Tämän tavoitteen taustalla on ”Aldersin sopimuksessa” vuoden 2020 loppuun saakka asetettu rajoitus, jonka mukaan Schipholin lentoasemalla saa olla enintään 500 000 operaatiota vuodessa. Sopimus tehtiin asianomaisten osapuolten (ilmailuteollisuus, viranomaiset ja asukkaat) välillä vuonna 2008. Sillä pyritään saavuttamaan tasapaino ilmailualan kasvun, elinkelpoisuuden, ympäristöturvallisuuden ja ympäristön kestävyyden välillä.

| (24) | Schipholin lentoasemalle asetettu 500 000 vuotuisen operaation raja saavutettiin jo vuonna 2018. Tämän perusteella Alankomaiden viranomaiset katsovat, että Schipholin lentoasemalla käytettävissä olevaa vaihtoliikennekapasiteettia voidaan lisätä vain jakamalla liikennettä Schipholin ja Lelystadin lentoasemien välillä siten, että Lelystad hoitaa liikenteen, johon ei tarvita sellaisia olosuhteita ja laitteita kuin Schiphol tarjoaa. |
| --- | --- |

(24)

Schipholin lentoasemalle asetettu 500 000 vuotuisen operaation raja saavutettiin jo vuonna 2018. Tämän perusteella Alankomaiden viranomaiset katsovat, että Schipholin lentoasemalla käytettävissä olevaa vaihtoliikennekapasiteettia voidaan lisätä vain jakamalla liikennettä Schipholin ja Lelystadin lentoasemien välillä siten, että Lelystad hoitaa liikenteen, johon ei tarvita sellaisia olosuhteita ja laitteita kuin Schiphol tarjoaa.

| (25) | Tällöin Lelystadin lentoasema ottaisi hoitaakseen Schipholin lentoasemalta tulevaa point-to-point-liikennettä, mikä vahvistaisi Schipholin lentoaseman vaihtoliikennetoimintaa. |
| --- | --- |

(25)

Tällöin Lelystadin lentoasema ottaisi hoitaakseen Schipholin lentoasemalta tulevaa point-to-point-liikennettä, mikä vahvistaisi Schipholin lentoaseman vaihtoliikennetoimintaa.

| (26) | Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt eivät pakota lentoliikenteen harjoittajia siirtämään lentojaan Schipholista vaan pikemminkin tarjoavat kannustimia point-to-point-liikenteen siirtämiseen. |
| --- | --- |

(26)

Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt eivät pakota lentoliikenteen harjoittajia siirtämään lentojaan Schipholista vaan pikemminkin tarjoavat kannustimia point-to-point-liikenteen siirtämiseen.

| (27) | Ilmoitetun toimenpiteen tarkastelussa on Alankomaiden viranomaisten mukaan otettava huomioon se, että suurten liikennekeskusten säilyttämisellä unionissa on suuri taloudellinen ja strateginen merkitys. Alankomaiden viranomaisten mukaan Schipholin lentoasema on yksi unionin luoteisosan suurimmista liikennekeskuksista ja merkittävä tukipilari Alankomaiden talouden ja yhteyksien kannalta. Vuonna 2017 Schipholin lentoasemalta ja lentoasemalle matkusti 48,6 miljoonaa matkustajaa Euroopan kaupungeista ja 31 prosenttia heistä vaihtoi Schipholissa toiselle lennolle. Lisäksi Schipholista ja Schipholiin matkusti 19,7 miljoonaa ei-eurooppalaista matkustajaa. Näistä matkustajista noin 60 prosenttia oli vaihtomatkustajia. Alankomaiden viranomaiset viittaavat siihen, että Euroopan komissio on tunnustanut ulkoisessa ilmailupolitiikassaan (12) olevan tärkeää, että EU:n alueella on merkittäviä liikennekeskuksia. |
| --- | --- |

(27)

Ilmoitetun toimenpiteen tarkastelussa on Alankomaiden viranomaisten mukaan otettava huomioon se, että suurten liikennekeskusten säilyttämisellä unionissa on suuri taloudellinen ja strateginen merkitys. Alankomaiden viranomaisten mukaan Schipholin lentoasema on yksi unionin luoteisosan suurimmista liikennekeskuksista ja merkittävä tukipilari Alankomaiden talouden ja yhteyksien kannalta. Vuonna 2017 Schipholin lentoasemalta ja lentoasemalle matkusti 48,6 miljoonaa matkustajaa Euroopan kaupungeista ja 31 prosenttia heistä vaihtoi Schipholissa toiselle lennolle. Lisäksi Schipholista ja Schipholiin matkusti 19,7 miljoonaa ei-eurooppalaista matkustajaa. Näistä matkustajista noin 60 prosenttia oli vaihtomatkustajia. Alankomaiden viranomaiset viittaavat siihen, että Euroopan komissio on tunnustanut ulkoisessa ilmailupolitiikassaan (12) olevan tärkeää, että EU:n alueella on merkittäviä liikennekeskuksia.

12

| (28) | Alankomaiden viranomaiset katsovat, että Schipholin eurooppalaisella reittiverkolla, joka palvelee mantereenlaajuisia ja mannertenvälisiä yhteyksiä, on olennainen merkitys tämän EU:ssa sijaitsevan tärkeän liikennekeskuksen säilyttämisessä ja kehittämisessä. Ne uskovat, että Schipholin toiminta liikennekeskuksena palvelee merkittävää yleistä etua, minkä vuoksi sitä on pidettävä yllä ja lujitettava (13). Tämä on tärkeää, koska mantereenlaajuisen ja mannertenvälisen reittiverkon heikkeneminen voi vaikuttaa haitallisesti tähän liikennekeskukseen. |
| --- | --- |

(28)

Alankomaiden viranomaiset katsovat, että Schipholin eurooppalaisella reittiverkolla, joka palvelee mantereenlaajuisia ja mannertenvälisiä yhteyksiä, on olennainen merkitys tämän EU:ssa sijaitsevan tärkeän liikennekeskuksen säilyttämisessä ja kehittämisessä. Ne uskovat, että Schipholin toiminta liikennekeskuksena palvelee merkittävää yleistä etua, minkä vuoksi sitä on pidettävä yllä ja lujitettava (13). Tämä on tärkeää, koska mantereenlaajuisen ja mannertenvälisen reittiverkon heikkeneminen voi vaikuttaa haitallisesti tähän liikennekeskukseen.

13

| (29) | Alankomaiden viranomaisten mukaan tämä haavoittuvuus johtuu erityisesti siitä, että mannertenvälisen liikenteen ja vaihtoliikenteen kotimarkkinat ovat pienet, kun ajatellaan Alankomaissa asuvia matkustajia. Toiseksi, mannertenvälisen lentoliikenteen ja vaihtoliikenteen harjoittajia varten tarvitaan erikoistunutta infrastruktuuria, jolle muut Alankomaissa sijaitsevat lentoasemat eivät tietyissä tapauksissa, kuten riskilentojen yhteydessä, voi tarjota järkevää vaihtoehtoa. Kolmanneksi Alankomaiden viranomaiset väittävät, että jos Schiphol menettää asemansa liikennekeskuksena, se vaikuttaa haitallisesti istuinkapasiteettiin ja vuorotiheyksiin useiden vuosien ajan. |
| --- | --- |

(29)

Alankomaiden viranomaisten mukaan tämä haavoittuvuus johtuu erityisesti siitä, että mannertenvälisen liikenteen ja vaihtoliikenteen kotimarkkinat ovat pienet, kun ajatellaan Alankomaissa asuvia matkustajia. Toiseksi, mannertenvälisen lentoliikenteen ja vaihtoliikenteen harjoittajia varten tarvitaan erikoistunutta infrastruktuuria, jolle muut Alankomaissa sijaitsevat lentoasemat eivät tietyissä tapauksissa, kuten riskilentojen yhteydessä, voi tarjota järkevää vaihtoehtoa. Kolmanneksi Alankomaiden viranomaiset väittävät, että jos Schiphol menettää asemansa liikennekeskuksena, se vaikuttaa haitallisesti istuinkapasiteettiin ja vuorotiheyksiin useiden vuosien ajan.

| (30) | Lisäksi Alankomaiden viranomaiset viittaavat kattavaan toimenpidepakettiin, joka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 598/2014 (14) vahvistetun ”tasapainoisen lähestymistavan” soveltamiseksi. Nämä toimenpiteet on Alankomaiden viranomaisten mukaan otettu huomioon edellä mainitussa vuonna 2008 tehdyssä ”Aldersin sopimuksessa” ja vahvistettu Alankomaiden ilmailua koskevassa valkoisessa kirjassa (2009), Schipholin toimintaohjelmassa (2016) ja hallitussopimuksessa (2017). |
| --- | --- |

(30)

Lisäksi Alankomaiden viranomaiset viittaavat kattavaan toimenpidepakettiin, joka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 598/2014 (14) vahvistetun ”tasapainoisen lähestymistavan” soveltamiseksi. Nämä toimenpiteet on Alankomaiden viranomaisten mukaan otettu huomioon edellä mainitussa vuonna 2008 tehdyssä ”Aldersin sopimuksessa” ja vahvistettu Alankomaiden ilmailua koskevassa valkoisessa kirjassa (2009), Schipholin toimintaohjelmassa (2016) ja hallitussopimuksessa (2017).

14

| (31) | Kuten edellä on mainittu, Schipholille asetettu 500 000 lento-operaation kynnysarvo saavutettiin jo vuonna 2018. Alankomaiden viranomaisten mukaan myös Eindhovenin lentoaseman kapasiteetti on käytetty nopeasti lisäliikenteeseen, jota ei ole siirretty Schipholin lentoasemalta. Eindhoveniin siirtyville lentoliikenteen harjoittajille ei ole ollut riittävästi kannustimia palauttaa Schipholin lähtö- ja saapumisaikoja oma-aloitteisesti lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorille. |
| --- | --- |

(31)

Kuten edellä on mainittu, Schipholille asetettu 500 000 lento-operaation kynnysarvo saavutettiin jo vuonna 2018. Alankomaiden viranomaisten mukaan myös Eindhovenin lentoaseman kapasiteetti on käytetty nopeasti lisäliikenteeseen, jota ei ole siirretty Schipholin lentoasemalta. Eindhoveniin siirtyville lentoliikenteen harjoittajille ei ole ollut riittävästi kannustimia palauttaa Schipholin lähtö- ja saapumisaikoja oma-aloitteisesti lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorille.

| (32) | Tätä taustaa vasten Alankomaiden viranomaiset pitävät tarpeellisena jatkaa toimenpidepaketin kehittämistä ja täytäntöönpanoa. Sen täytäntöönpano perustuu seuraaviin seikkoihin: a) pitkän aikavälin visio lentoliikenteestä, b) turvallisuustoimenpiteet, c) ilmatilatoimenpiteet, d) operatiiviset toimenpiteet, e) häiriönpoistotoimenpiteet, f) kestävyyttä edistävät toimenpiteet ja g) valikoivuutta parantavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(32)

Tätä taustaa vasten Alankomaiden viranomaiset pitävät tarpeellisena jatkaa toimenpidepaketin kehittämistä ja täytäntöönpanoa. Sen täytäntöönpano perustuu seuraaviin seikkoihin: a) pitkän aikavälin visio lentoliikenteestä, b) turvallisuustoimenpiteet, c) ilmatilatoimenpiteet, d) operatiiviset toimenpiteet, e) häiriönpoistotoimenpiteet, f) kestävyyttä edistävät toimenpiteet ja g) valikoivuutta parantavat toimenpiteet.

| (33) | Liikenteenjakamissäännöt ovat osa laajempaa suunnitelmaa kehittää Lelystadin lentoasemaa siten, että sen enimmäiskapasiteetiksi saadaan 45 000 lento-operaatiota vuodessa. Tämä kapasiteetti saavutetaan kahdessa vaiheessa: Ensimmäisen vaiheen tavoite on 25 000 lento-operaatiota vuodessa, joka on määrä saavuttaa noin vuonna 2033. Kun Lelystadin lentoasema avataan vuonna 2020, lentoonlähtöjen ja laskujen määrä on enintään 4 000 vuodessa. Tämän määrän odotetaan kasvavan enintään 7 000:een vuonna 2021 ja 10 000:een vuonna 2022. Toisessa vaiheessa lento-operaatioiden vuotuinen määrä voi kasvaa 45 000:een vuoteen 2043 mennessä. |
| --- | --- |

(33)

Liikenteenjakamissäännöt ovat osa laajempaa suunnitelmaa kehittää Lelystadin lentoasemaa siten, että sen enimmäiskapasiteetiksi saadaan 45 000 lento-operaatiota vuodessa. Tämä kapasiteetti saavutetaan kahdessa vaiheessa: Ensimmäisen vaiheen tavoite on 25 000 lento-operaatiota vuodessa, joka on määrä saavuttaa noin vuonna 2033. Kun Lelystadin lentoasema avataan vuonna 2020, lentoonlähtöjen ja laskujen määrä on enintään 4 000 vuodessa. Tämän määrän odotetaan kasvavan enintään 7 000:een vuonna 2021 ja 10 000:een vuonna 2022. Toisessa vaiheessa lento-operaatioiden vuotuinen määrä voi kasvaa 45 000:een vuoteen 2043 mennessä.

2.3   Alankomaiden viranomaisten huomautukset ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen yhteensopivuudesta asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan ja lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen kanssa

Alankomaiden viranomaisten huomautukset ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen yhteensopivuudesta asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan ja lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen kanssa

| (34) | Alankomaiden viranomaisten mielestä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(34)

Alankomaiden viranomaisten mielestä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.

| (35) | Alankomaiden viranomaiset järjestivät ehdotetuista liikenteenjakamissäännöistä internetpohjaisen kuulemisen 16 päivän tammikuuta ja 6 päivän helmikuuta 2019 välisenä aikana. Myös perustelut ja asiaankuuluvat tutkimukset julkistettiin sidosryhmien hyödyksi. Kuulemisen perusteella suurimmat ehdotettuja liikenteenjakamissääntöjä koskevat huolenaiheet olivat seuraavat: a) sääntöjen oikeasuhteisuus ottaen huomioon Lelystadin lentoaseman rajallinen kapasiteetti, joka rajoittaa lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintamahdollisuuksia, b) sääntöjen mahdollinen syrjivä vaikutus, joka riippuu siitä, mistä liikennetyypistä ja lentoliikenteen harjoittajista on kyse, ja c) markkinavoimien jakautuminen. |
| --- | --- |

(35)

Alankomaiden viranomaiset järjestivät ehdotetuista liikenteenjakamissäännöistä internetpohjaisen kuulemisen 16 päivän tammikuuta ja 6 päivän helmikuuta 2019 välisenä aikana. Myös perustelut ja asiaankuuluvat tutkimukset julkistettiin sidosryhmien hyödyksi. Kuulemisen perusteella suurimmat ehdotettuja liikenteenjakamissääntöjä koskevat huolenaiheet olivat seuraavat: a) sääntöjen oikeasuhteisuus ottaen huomioon Lelystadin lentoaseman rajallinen kapasiteetti, joka rajoittaa lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintamahdollisuuksia, b) sääntöjen mahdollinen syrjivä vaikutus, joka riippuu siitä, mistä liikennetyypistä ja lentoliikenteen harjoittajista on kyse, ja c) markkinavoimien jakautuminen.

| (36) | Alankomaiden viranomaiset tähdentävät, että ne ovat tarkistaneet ehdotettuja liikenteenjakamissääntöjä monilta osin sidosryhmien kuulemisen perusteella: a) sääntöihin on lisätty väärinkäytön kieltävä säännös sen varmistamiseksi, että kansainväliset yhteydet paranevat tavoitteen mukaisesti, b) ”riskilentoihin” eli tietyistä määräpaikoista tuleviin lentoihin, jotka vaativat täydellisen tullitarkastuksen, kun ne saapuvat Alankomaihin, ja jotka on sen vuoksi ohjattava Schipholin lentoasemalle, sovelletaan erityiskäsittelyä, ja c) tietoja, jotka tarvitaan uuden määräpaikan vaihto-osuuden osoittamiseksi, on selvennetty. |
| --- | --- |

(36)

Alankomaiden viranomaiset tähdentävät, että ne ovat tarkistaneet ehdotettuja liikenteenjakamissääntöjä monilta osin sidosryhmien kuulemisen perusteella: a) sääntöihin on lisätty väärinkäytön kieltävä säännös sen varmistamiseksi, että kansainväliset yhteydet paranevat tavoitteen mukaisesti, b) ”riskilentoihin” eli tietyistä määräpaikoista tuleviin lentoihin, jotka vaativat täydellisen tullitarkastuksen, kun ne saapuvat Alankomaihin, ja jotka on sen vuoksi ohjattava Schipholin lentoasemalle, sovelletaan erityiskäsittelyä, ja c) tietoja, jotka tarvitaan uuden määräpaikan vaihto-osuuden osoittamiseksi, on selvennetty.

| (37) | Saavutettavuuden ja infrastruktuurin osalta Alankomaiden viranomaiset toteavat, että molemmat lentoasemat palvelevat Amsterdamin ja Randstadin kaupunkiryhmää ja että lentoasemat ovat A6-moottoritietä ajettaessa 57 kilometrin etäisyydellä ja 90 minuutin ajomatkan päässä toisistaan. Näiden kahden lentoaseman välillä on myös julkiset liikenneyhteydet. Lelystadin keskusrautatieaseman ja Amsterdamin keskusrautatieaseman välinen junamatka kestää 38 minuuttia ja Lelystadin keskusrautatieaseman ja Schipholin välinen junamatka 42 minuuttia. Bussimatka Lelystadin keskusrautatieasemalta Lelystadin lentoasemalle kestää 15 minuuttia. Lelystadin keskusrautatieaseman ja Lelystadin lentoaseman välillä otetaan käyttöön 10 minuuttia kestävä bussikuljetus Lelystadin lentoaseman avaamisen yhteydessä. Lentoaseman lentoaikatauluista riippuen bussikuljetusta järjestetään 30 minuutin välein. Lisäksi on jo päätetty, että A6-moottoritie Lelystadin lentoasemalle levennetään kaksikaistaisesta kolmikaistaiseksi ja lentoasemalle rakennetaan liittymä vuodesta 2021 alkaen. |
| --- | --- |

(37)

Saavutettavuuden ja infrastruktuurin osalta Alankomaiden viranomaiset toteavat, että molemmat lentoasemat palvelevat Amsterdamin ja Randstadin kaupunkiryhmää ja että lentoasemat ovat A6-moottoritietä ajettaessa 57 kilometrin etäisyydellä ja 90 minuutin ajomatkan päässä toisistaan. Näiden kahden lentoaseman välillä on myös julkiset liikenneyhteydet. Lelystadin keskusrautatieaseman ja Amsterdamin keskusrautatieaseman välinen junamatka kestää 38 minuuttia ja Lelystadin keskusrautatieaseman ja Schipholin välinen junamatka 42 minuuttia. Bussimatka Lelystadin keskusrautatieasemalta Lelystadin lentoasemalle kestää 15 minuuttia. Lelystadin keskusrautatieaseman ja Lelystadin lentoaseman välillä otetaan käyttöön 10 minuuttia kestävä bussikuljetus Lelystadin lentoaseman avaamisen yhteydessä. Lentoaseman lentoaikatauluista riippuen bussikuljetusta järjestetään 30 minuutin välein. Lisäksi on jo päätetty, että A6-moottoritie Lelystadin lentoasemalle levennetään kaksikaistaisesta kolmikaistaiseksi ja lentoasemalle rakennetaan liittymä vuodesta 2021 alkaen.

| (38) | Alankomaiden viranomaiset toteavat, että Lelystadin lentoasema tarjoaa tarvittavat palvelut ja soveltuu ICAO/EASA CAT C -liikenteen käsittelyyn (15). Lisäksi käytettävissä on neljä pysäköintipaikkaa. Lennonjohdosta huolehtii Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL). Lentoasema tarjoaa maahuolinta- ja matkustajapalveluja. Lentoasema ei ole avoinna yölennoille, eikä sinne ole suunniteltu laitteita laajarunkoisilla ilma-aluksilla suoritettavia rahtilentoja ja mannertenvälisiä lentoja varten. |
| --- | --- |

(38)

Alankomaiden viranomaiset toteavat, että Lelystadin lentoasema tarjoaa tarvittavat palvelut ja soveltuu ICAO/EASA CAT C -liikenteen käsittelyyn (15). Lisäksi käytettävissä on neljä pysäköintipaikkaa. Lennonjohdosta huolehtii Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL). Lentoasema tarjoaa maahuolinta- ja matkustajapalveluja. Lentoasema ei ole avoinna yölennoille, eikä sinne ole suunniteltu laitteita laajarunkoisilla ilma-aluksilla suoritettavia rahtilentoja ja mannertenvälisiä lentoja varten.

15

| (39) | Alankomaiden viranomaisten mielestä ehdotetut liikenteenjakamissäännöt eivät haittaa perusteetta liiketoimintamahdollisuuksia etenkään siitä syystä, että lentoliikenteen harjoittajat eivät ole velvollisia siirtämään toimintaansa Schipholista Lelystadiin. Lisäksi Lelystadin lentoasemalta voidaan lentää kaikkiin määräpaikkoihin, ja sen aukioloaika klo 6.00–23.00 (paikallista aikaa) antaa mahdollisuuden käyttää joustavasti koko tätä aikaväliä. |
| --- | --- |

(39)

Alankomaiden viranomaisten mielestä ehdotetut liikenteenjakamissäännöt eivät haittaa perusteetta liiketoimintamahdollisuuksia etenkään siitä syystä, että lentoliikenteen harjoittajat eivät ole velvollisia siirtämään toimintaansa Schipholista Lelystadiin. Lisäksi Lelystadin lentoasemalta voidaan lentää kaikkiin määräpaikkoihin, ja sen aukioloaika klo 6.00–23.00 (paikallista aikaa) antaa mahdollisuuden käyttää joustavasti koko tätä aikaväliä.

| (40) | Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt antavat Alankomaiden viranomaisten mukaan lentoliikenteen harjoittajille mahdollisuuden kehittää uusia reittejä. Jos lentoliikenteen harjoittaja voi osoittaa, että se lentää Schipholin lentoasemalta uuteen määräpaikkaan siten, että vaihtomatkustajien osuus lennoilla on vähintään 10 prosenttia, määräpaikan katsotaan sisältyvän vaihtomääräpaikkojen luetteloon. |
| --- | --- |

(40)

Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt antavat Alankomaiden viranomaisten mukaan lentoliikenteen harjoittajille mahdollisuuden kehittää uusia reittejä. Jos lentoliikenteen harjoittaja voi osoittaa, että se lentää Schipholin lentoasemalta uuteen määräpaikkaan siten, että vaihtomatkustajien osuus lennoilla on vähintään 10 prosenttia, määräpaikan katsotaan sisältyvän vaihtomääräpaikkojen luetteloon.

| (41) | Alankomaiden viranomaiset toimittavat Seo Amsterdam Economics -konsulttiyrityksen tekemän tutkimuksen. Tutkimuksen tarkoituksena on auttaa Alankomaiden viranomaisia määrittämään sopivin kynnysarvo, jonka perusteella tietty lento määritellään vaihtolennoksi, jotta tavoitteiksi asetetut markkinavaikutusten minimointi ja säännön vaikuttavuuden maksimointi voidaan tasapainottaa keskenään. Analyysissä otetaan huomioon määräpaikkojen ja lento-operaatioiden kokonaismäärä ja asiaankuuluvat lento-operaatiot ja reitit kunkin Schipholin lentoasemalla nykyään toimivan lentoyhtiön osalta. Tutkimuksessa tarkastellaan eri kynnysarvojen vaikutuksia toimenpiteen tavoitteen saavuttamiseen ja eri lentoliikenteen harjoittajien mahdollisuutta hyödyntää kynnysarvoa etusijan saamiseksi Lelystadin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(41)

Alankomaiden viranomaiset toimittavat Seo Amsterdam Economics -konsulttiyrityksen tekemän tutkimuksen. Tutkimuksen tarkoituksena on auttaa Alankomaiden viranomaisia määrittämään sopivin kynnysarvo, jonka perusteella tietty lento määritellään vaihtolennoksi, jotta tavoitteiksi asetetut markkinavaikutusten minimointi ja säännön vaikuttavuuden maksimointi voidaan tasapainottaa keskenään. Analyysissä otetaan huomioon määräpaikkojen ja lento-operaatioiden kokonaismäärä ja asiaankuuluvat lento-operaatiot ja reitit kunkin Schipholin lentoasemalla nykyään toimivan lentoyhtiön osalta. Tutkimuksessa tarkastellaan eri kynnysarvojen vaikutuksia toimenpiteen tavoitteen saavuttamiseen ja eri lentoliikenteen harjoittajien mahdollisuutta hyödyntää kynnysarvoa etusijan saamiseksi Lelystadin lentoasemalla.

| (42) | Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen perusteita sovelletaan uusiin tulokkaisiin siitä alkaen, kun Lelystadin lentoasema avataan kaupalliselle liikenteelle, jolloin katsotaan, että Lelystadin lentoasemasta tulee koordinoitu lentoasema samasta ajankohdasta alkaen. Ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen mukaan Lelystadin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen jaossa etusija annetaan lentoliikenteen harjoittajille, jotka ovat hyödyntäneet ministeriön asetuksen 2 artiklan 2 kohtaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen perusteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(42)

Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen perusteita sovelletaan uusiin tulokkaisiin siitä alkaen, kun Lelystadin lentoasema avataan kaupalliselle liikenteelle, jolloin katsotaan, että Lelystadin lentoasemasta tulee koordinoitu lentoasema samasta ajankohdasta alkaen. Ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen mukaan Lelystadin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen jaossa etusija annetaan lentoliikenteen harjoittajille, jotka ovat hyödyntäneet ministeriön asetuksen 2 artiklan 2 kohtaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen perusteiden soveltamista.

| (43) | Ehdotettuihin liikenteenjakamissääntöihin ei sisälly lentoliikenteen harjoittajien välistä välitöntä tai välillistä syrjintää, joka perustuisi niiden kansallisuuteen tai identiteettiin, taikka määräpaikkojen välistä välitöntä tai välillistä syrjintää. Säännöt perustuvat puolueettomiin perusteisiin, ja kaikkia tiettyyn määräpaikkaan lentäviä lentoliikenteen harjoittajia kohdellaan yhdenvertaisesti ilman syrjintää. Ehdotetuissa liikenteenjakamissäännöissä lentoliikenteen harjoittajia ei velvoiteta siirtämään lentoja Schipholin lentoasemalta Lelystadin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(43)

Ehdotettuihin liikenteenjakamissääntöihin ei sisälly lentoliikenteen harjoittajien välistä välitöntä tai välillistä syrjintää, joka perustuisi niiden kansallisuuteen tai identiteettiin, taikka määräpaikkojen välistä välitöntä tai välillistä syrjintää. Säännöt perustuvat puolueettomiin perusteisiin, ja kaikkia tiettyyn määräpaikkaan lentäviä lentoliikenteen harjoittajia kohdellaan yhdenvertaisesti ilman syrjintää. Ehdotetuissa liikenteenjakamissäännöissä lentoliikenteen harjoittajia ei velvoiteta siirtämään lentoja Schipholin lentoasemalta Lelystadin lentoasemalle.

| (44) | Alankomaiden viranomaiset toteavat, että määräpaikkojen erottelu ei sinänsä merkitse syrjintää. Erottelua voidaan perustella puolueettomasti verkon laatuun liittyvillä asianmukaisilla tavoitteilla sekä sillä, että se edistää Schipholin toimintaa liikennekeskuksena. |
| --- | --- |

(44)

Alankomaiden viranomaiset toteavat, että määräpaikkojen erottelu ei sinänsä merkitse syrjintää. Erottelua voidaan perustella puolueettomasti verkon laatuun liittyvillä asianmukaisilla tavoitteilla sekä sillä, että se edistää Schipholin toimintaa liikennekeskuksena.

| (45) | Alankomaiden viranomaisten mielestä ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ovat oikeasuhteisia. Lelystadin lentoasemasta tulee koordinoitu lentoasema, kun se avataan kaupalliselle lentotoiminnalle, ja liikenteenjakamissäännöistä vahvistettua etusijaa sovelletaan lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen etusijaperusteiden soveltamisen jälkeen. Kun Lelystadin lentoasemalla on päästy 10 000 lento-operaatioon vuodessa, liikenteenjakamissäännöistä tehdään arviointi niiden vaikutusten arvioimiseksi. Etusijasääntö laajennetaan koskemaan vielä 15 000:ta lento-operaatiota (eli yhteensä 25 000:ta lento-operaatiota vuodessa) vain, jos komissio hyväksyy tällaisen laajennuksen. |
| --- | --- |

(45)

Alankomaiden viranomaisten mielestä ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ovat oikeasuhteisia. Lelystadin lentoasemasta tulee koordinoitu lentoasema, kun se avataan kaupalliselle lentotoiminnalle, ja liikenteenjakamissäännöistä vahvistettua etusijaa sovelletaan lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen etusijaperusteiden soveltamisen jälkeen. Kun Lelystadin lentoasemalla on päästy 10 000 lento-operaatioon vuodessa, liikenteenjakamissäännöistä tehdään arviointi niiden vaikutusten arvioimiseksi. Etusijasääntö laajennetaan koskemaan vielä 15 000:ta lento-operaatiota (eli yhteensä 25 000:ta lento-operaatiota vuodessa) vain, jos komissio hyväksyy tällaisen laajennuksen.

| (46) | Alankomaiden viranomaiset katsovat, että ilmoitetut säännöt sisältävät suojatoimia, joilla varmistetaan, että liikenteenjakamissäännöillä saavutetaan tulevaisuudessa niiden tavoitteet. |
| --- | --- |

(46)

Alankomaiden viranomaiset katsovat, että ilmoitetut säännöt sisältävät suojatoimia, joilla varmistetaan, että liikenteenjakamissäännöillä saavutetaan tulevaisuudessa niiden tavoitteet.

| (47) | Alankomaiden viranomaisten mukaan toimenpide ei ylitä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, sillä sääntöä sovelletaan ainoastaan tämän toimenpiteen avulla saatuun Schipholin lentoaseman kapasiteettiin eikä kyseisellä lentoasemalla hiljattain käyttöön saatuun kapasiteettiin. |
| --- | --- |

(47)

Alankomaiden viranomaisten mukaan toimenpide ei ylitä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, sillä sääntöä sovelletaan ainoastaan tämän toimenpiteen avulla saatuun Schipholin lentoaseman kapasiteettiin eikä kyseisellä lentoasemalla hiljattain käyttöön saatuun kapasiteettiin.

| (48) | Alankomaiden viranomaisten mukaan liikenteenjakamissääntöjen avoimuus varmistetaan valitulla oikeudellisella muodolla eli ministeriön asetuksella ja infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräyksellä. |
| --- | --- |

(48)

Alankomaiden viranomaisten mukaan liikenteenjakamissääntöjen avoimuus varmistetaan valitulla oikeudellisella muodolla eli ministeriön asetuksella ja infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräyksellä.

| (49) | Lopuksi Alankomaiden viranomaiset toteavat, etteivät ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ole ristiriidassa asetusten (ETY) N:o 95/93 ja (EY) N:o 1008/2008 kanssa. Lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa asetusta noudatettaisiin täysin. Aiempien komission päätösten perusteella on selvää, että liikenteenjakamissäännöillä voidaan puuttua lähtö- ja saapumisaikojen käyttötapoihin. |
| --- | --- |

(49)

Lopuksi Alankomaiden viranomaiset toteavat, etteivät ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ole ristiriidassa asetusten (ETY) N:o 95/93 ja (EY) N:o 1008/2008 kanssa. Lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa asetusta noudatettaisiin täysin. Aiempien komission päätösten perusteella on selvää, että liikenteenjakamissäännöillä voidaan puuttua lähtö- ja saapumisaikojen käyttötapoihin.

3.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KOMISSIOLLE TOIMITTAMAT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KOMISSIOLLE TOIMITTAMAT HUOMAUTUKSET

| (50) | Julkaistuaan suunniteltuja muutoksia koskevan tiivistelmän Euroopan unionin virallisessa lehdessä komissio sai huomautuksia asianomaisilta osapuolilta, joista useimmat halusivat pysyä nimettöminä. Huomautuksia saatiin kymmeneltä kansalaiselta, viideltä lentoliikenteen harjoittajalta ja yhdeltä lentoasemalta. |
| --- | --- |

(50)

Julkaistuaan suunniteltuja muutoksia koskevan tiivistelmän Euroopan unionin virallisessa lehdessä komissio sai huomautuksia asianomaisilta osapuolilta, joista useimmat halusivat pysyä nimettöminä. Huomautuksia saatiin kymmeneltä kansalaiselta, viideltä lentoliikenteen harjoittajalta ja yhdeltä lentoasemalta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (51) | Useimmat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpide on syrjivä: Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt perustuvat ”vaihtolentojen” ja ”point-to-point-lentojen” väliseen perusluonteiseen eroon. Kynnysarvoksi asetettu 10 prosentin osuus vaihtomatkustajista ei pohjaudu puolueettomiin perusteisiin, ja siinä otetaan huomioon ainoastaan lentoaseman vaihtomatkustajista toimittamat tiedot. Asianomaiset osapuolet huomauttivat olevan vaikeaa toimittaa tietoja, joilla vaihtomatkustajien prosenttiosuutta voidaan perustella, ja totesivat, etteivät Alankomaiden viranomaiset olleet antaneet perusteita, joilla prosenttiosuus voitaisiin osoittaa, minkä vuoksi toimenpide ei ole sovellettavissa. |
| --- | --- |

(51)

Useimmat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpide on syrjivä: Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt perustuvat ”vaihtolentojen” ja ”point-to-point-lentojen” väliseen perusluonteiseen eroon. Kynnysarvoksi asetettu 10 prosentin osuus vaihtomatkustajista ei pohjaudu puolueettomiin perusteisiin, ja siinä otetaan huomioon ainoastaan lentoaseman vaihtomatkustajista toimittamat tiedot. Asianomaiset osapuolet huomauttivat olevan vaikeaa toimittaa tietoja, joilla vaihtomatkustajien prosenttiosuutta voidaan perustella, ja totesivat, etteivät Alankomaiden viranomaiset olleet antaneet perusteita, joilla prosenttiosuus voitaisiin osoittaa, minkä vuoksi toimenpide ei ole sovellettavissa.

| (52) | Lisäksi asianomaiset osapuolet väittävät, että ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä on syrjiviä vaikutuksia lentoliikenteen harjoittajiin, koska säännöt hyödyttävät määräpaikkojen erottelun vuoksi ainoastaan KLM-konsernia (16), sen SkyTeam-lentoyhtiöallianssia (17) ja yhteistunnusta käyttäviä kumppaneita. ”Vaihtolennon” määritelmä sopii lähes 86 prosenttiin KLM-konsernin määräpaikoista. Sääntöjen vahvistaminen rajoittaisi tiettyjen liiketoimintamallien, kuten halpa- ja lomalentomallien, kasvumahdollisuuksia. Sen vuoksi asianomaiset osapuolet katsovat, etteivät ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ole puolueettomia ja oikeasuhteisia ja että ne ylittävät sen, mikä on tarpeen mahdollisesti oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi asianomaiset osapuolet väittävät, että ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä on syrjiviä vaikutuksia lentoliikenteen harjoittajiin, koska säännöt hyödyttävät määräpaikkojen erottelun vuoksi ainoastaan KLM-konsernia (16), sen SkyTeam-lentoyhtiöallianssia (17) ja yhteistunnusta käyttäviä kumppaneita. ”Vaihtolennon” määritelmä sopii lähes 86 prosenttiin KLM-konsernin määräpaikoista. Sääntöjen vahvistaminen rajoittaisi tiettyjen liiketoimintamallien, kuten halpa- ja lomalentomallien, kasvumahdollisuuksia. Sen vuoksi asianomaiset osapuolet katsovat, etteivät ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ole puolueettomia ja oikeasuhteisia ja että ne ylittävät sen, mikä on tarpeen mahdollisesti oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi.

16

17

| (53) | Asianomaiset osapuolet väittävät myös, että ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä on syrjiviä vaikutuksia määräpaikkoihin, koska ne hyödyttävät tosiasiallisesti KLM-konsernia määräpaikkojen osalta, joita voidaan lisätä Schipholin lentoasemalta ja Lelystadin lentoasemalta käsin. Koska lähes 86 prosenttia (18) KLM-konsernin määräpaikkoihin suuntautuvista lennoista nimetään ”vaihtolennoiksi”, konserni voi jatkaa kasvuaan näillä reiteillä ja avata uusia reittejä. Lisäksi ehdotetut liikenteenjakamissäännöt johtavat käytännössä tilanteeseen, jossa lentoliikenteen harjoittajat joutuvat kilpailemaan KLM-konsernin ja Sky Teamin kanssa näistä määräpaikoista ja jossa KLM-konsernilla ja SkyTeamilla on vahvin asema Schipholin lentoaseman syöttöliikenteen ansiosta. |
| --- | --- |

(53)

Asianomaiset osapuolet väittävät myös, että ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä on syrjiviä vaikutuksia määräpaikkoihin, koska ne hyödyttävät tosiasiallisesti KLM-konsernia määräpaikkojen osalta, joita voidaan lisätä Schipholin lentoasemalta ja Lelystadin lentoasemalta käsin. Koska lähes 86 prosenttia (18) KLM-konsernin määräpaikkoihin suuntautuvista lennoista nimetään ”vaihtolennoiksi”, konserni voi jatkaa kasvuaan näillä reiteillä ja avata uusia reittejä. Lisäksi ehdotetut liikenteenjakamissäännöt johtavat käytännössä tilanteeseen, jossa lentoliikenteen harjoittajat joutuvat kilpailemaan KLM-konsernin ja Sky Teamin kanssa näistä määräpaikoista ja jossa KLM-konsernilla ja SkyTeamilla on vahvin asema Schipholin lentoaseman syöttöliikenteen ansiosta.

18

| (54) | Asianomaiset osapuolet katsovat myös, että asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty. Ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä säännellyt lentoasemat eivät palvele samaa kaupunkiryhmää, sillä asianomaisten osapuolten mukaan ”i) Amsterdamin ja Lelystadin välillä on laajoja avoimia maatalous- ja luonnonsuojelualueita (Natura 2000), minkä vuoksi niiden välinen alue ei muodosta yhtenäistä rakennettua aluetta, ja ii) Lelystad, jossa on lähes 80 000 asukasta, on liian suuri ollakseen osa taajamaa”. Hallinnollisesti molemmat kaupungit kuuluvat saman hallinnon piiriin vain kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(54)

Asianomaiset osapuolet katsovat myös, että asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty. Ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä säännellyt lentoasemat eivät palvele samaa kaupunkiryhmää, sillä asianomaisten osapuolten mukaan ”i) Amsterdamin ja Lelystadin välillä on laajoja avoimia maatalous- ja luonnonsuojelualueita (Natura 2000), minkä vuoksi niiden välinen alue ei muodosta yhtenäistä rakennettua aluetta, ja ii) Lelystad, jossa on lähes 80 000 asukasta, on liian suuri ollakseen osa taajamaa”. Hallinnollisesti molemmat kaupungit kuuluvat saman hallinnon piiriin vain kansallisella tasolla.

| (55) | Lisäksi väitetään, ettei Lelystadin lentoasema toistaiseksi täytä riittävää liikenneinfrastruktuuria ja julkisia liikennepalveluja koskevia vaatimuksia etenkään tiettyinä vuorokaudenaikoina (kello 6.00 ja 23.00), jolloin ei ole riittävästi julkisia liikenneyhteyksiä. Lisäksi siirtyminen kyseisten kahden lentoaseman välillä kestää ruuhka-aikoina yli 90 minuuttia. Lelystadin lentoaseman lento-operaatioita koskeva rajoitus (4 000 operaatiota vuonna 2020) ja se seikka, että lentoasema ei ole avoinna point-to-point-liikenteeseen erikoistuneille lentoliikenteen harjoittajille, joilla ei ole nykyisin lähtö- ja saapumisaikoja Schipholin lentoasemalla, haittaavat näiden lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(55)

Lisäksi väitetään, ettei Lelystadin lentoasema toistaiseksi täytä riittävää liikenneinfrastruktuuria ja julkisia liikennepalveluja koskevia vaatimuksia etenkään tiettyinä vuorokaudenaikoina (kello 6.00 ja 23.00), jolloin ei ole riittävästi julkisia liikenneyhteyksiä. Lisäksi siirtyminen kyseisten kahden lentoaseman välillä kestää ruuhka-aikoina yli 90 minuuttia. Lelystadin lentoaseman lento-operaatioita koskeva rajoitus (4 000 operaatiota vuonna 2020) ja se seikka, että lentoasema ei ole avoinna point-to-point-liikenteeseen erikoistuneille lentoliikenteen harjoittajille, joilla ei ole nykyisin lähtö- ja saapumisaikoja Schipholin lentoasemalla, haittaavat näiden lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintamahdollisuuksia.

| (56) | Eräät asianomaiset osapuolet väittävät, että ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ovat lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen vastaisia, koska kyseisessä asetuksessa sallitaan etusijan antaminen lähtö- ja saapumisaikojen jaossa ainoastaan paikallisten sääntöjen välityksellä eikä etusijaa voida luoda liikenteenjakamissäännöillä. Lisäksi lähtö- ja saapumisaikoja koskevassa asetuksessa ei sallita lähtö- ja saapumisaikojen kytkemistä määräpaikkoihin. |
| --- | --- |

(56)

Eräät asianomaiset osapuolet väittävät, että ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ovat lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen vastaisia, koska kyseisessä asetuksessa sallitaan etusijan antaminen lähtö- ja saapumisaikojen jaossa ainoastaan paikallisten sääntöjen välityksellä eikä etusijaa voida luoda liikenteenjakamissäännöillä. Lisäksi lähtö- ja saapumisaikoja koskevassa asetuksessa ei sallita lähtö- ja saapumisaikojen kytkemistä määräpaikkoihin.

| (57) | Useimmat asianomaiset osapuolet viittaavat Lelystadin lentoaseman jatkokehittämisen meluvaikutuksiin, koska Alankomaiden ilmatila on täynnä ja koska on tarpeen estää se, että yhdeltä lentoasemalta lähtevä lentoliikenne häiritsee toiselta lentoasemalta lähtevää liikennettä. Asianomaisten osapuolten mielestä tämä tilanne johtuu siitä, että Alankomaiden viranomaiset ovat viivyttäneet ilmatilan uudelleenluokitusta. Sen vuoksi Lelystadin lentoasemalle saapuvia lentoja joudutaan lentämään niin matalalla, että melutasot nousevat. Lisäksi kyseenalaistetaan Schipholin lentoaseman taloudellinen merkitys liikennekeskuksena viittaamalla ympäristö- ja infastruktuurineuvostojen raportteihin. |
| --- | --- |

(57)

Useimmat asianomaiset osapuolet viittaavat Lelystadin lentoaseman jatkokehittämisen meluvaikutuksiin, koska Alankomaiden ilmatila on täynnä ja koska on tarpeen estää se, että yhdeltä lentoasemalta lähtevä lentoliikenne häiritsee toiselta lentoasemalta lähtevää liikennettä. Asianomaisten osapuolten mielestä tämä tilanne johtuu siitä, että Alankomaiden viranomaiset ovat viivyttäneet ilmatilan uudelleenluokitusta. Sen vuoksi Lelystadin lentoasemalle saapuvia lentoja joudutaan lentämään niin matalalla, että melutasot nousevat. Lisäksi kyseenalaistetaan Schipholin lentoaseman taloudellinen merkitys liikennekeskuksena viittaamalla ympäristö- ja infastruktuurineuvostojen raportteihin.

| (58) | Asianomaiset osapuolet mainitsevat myös suurten ilma-alusten vaikutukset suojeltuihin alueisiin (luonnonvaraiset lajit, erityisesti linnut) sekä Alankomaiden viranomaisten velvollisuuden välttää toimenpiteitä, jotka heikentävät olosuhteita luontotyypeissä. |
| --- | --- |

(58)

Asianomaiset osapuolet mainitsevat myös suurten ilma-alusten vaikutukset suojeltuihin alueisiin (luonnonvaraiset lajit, erityisesti linnut) sekä Alankomaiden viranomaisten velvollisuuden välttää toimenpiteitä, jotka heikentävät olosuhteita luontotyypeissä.

| (59) | Useimmat asianomaiset osapuolet katsovat, että ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä on merkittäviä vaikutuksia ympäristön kestävyyteen. Alankomaiden viranomaiset myönsivät vuonna 2014 tehdyn ympäristövaikutusten arvioinnin perusteella luvan Lelystadin lentoaseman rakentamiseen ja toimintaan. Tietyt mahdollisten vaikutusten laskentaan tarvitut tiedot (kuten ilma-alustyyppejä ja niihin liittyviä melutasoja koskevat tiedot) olivat kuitenkin virheellisiä. |
| --- | --- |

(59)

Useimmat asianomaiset osapuolet katsovat, että ehdotetuilla liikenteenjakamissäännöillä on merkittäviä vaikutuksia ympäristön kestävyyteen. Alankomaiden viranomaiset myönsivät vuonna 2014 tehdyn ympäristövaikutusten arvioinnin perusteella luvan Lelystadin lentoaseman rakentamiseen ja toimintaan. Tietyt mahdollisten vaikutusten laskentaan tarvitut tiedot (kuten ilma-alustyyppejä ja niihin liittyviä melutasoja koskevat tiedot) olivat kuitenkin virheellisiä.

| (60) | Komissio ei ole saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia, joissa olisi kannatettu ehdotettuja liikenteenjakamissääntöjä. |
| --- | --- |

(60)

Komissio ei ole saanut asianomaisilta osapuolilta huomautuksia, joissa olisi kannatettu ehdotettuja liikenteenjakamissääntöjä.

4.   ASETUKSEN (EY) N:o 1008/2008 19 ARTIKLASSA SÄÄDETYT EDELLYTYKSET

ASETUKSEN (EY) N:o 1008/2008 19 ARTIKLASSA SÄÄDETYT EDELLYTYKSET

| (61) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, että liikenneoikeuksien käyttämisessä on noudatettava kansallisia, alueellisia ja paikallisia sekä unionin sääntöjä, jotka koskevat turvallisuutta, turvatoimia, ympäristönsuojelua ja ilma-alusten lähtö- ja saapumisaikojen jakamista. |
| --- | --- |

(61)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, että liikenneoikeuksien käyttämisessä on noudatettava kansallisia, alueellisia ja paikallisia sekä unionin sääntöjä, jotka koskevat turvallisuutta, turvatoimia, ympäristönsuojelua ja ilma-alusten lähtö- ja saapumisaikojen jakamista.

| (62) | Mainitun asetuksen 19 artiklan 2 kohdassa säädetään, että syrjimättä eri määräpaikkoja unionin sisällä tai lentoliikenteen harjoittajia näiden kansallisuuden tai identiteetin perusteella jäsenvaltio saa kuultuaan asian osapuolia säännellä lentoliikenteen jakamista seuraavat ehdot täyttävien lentoasemien välillä:






  a) | lentoasemat palvelevat samaa kaupunkia tai kaupunkiryhmää; |
| --- | --- | --- |

(62)

Mainitun asetuksen 19 artiklan 2 kohdassa säädetään, että syrjimättä eri määräpaikkoja unionin sisällä tai lentoliikenteen harjoittajia näiden kansallisuuden tai identiteetin perusteella jäsenvaltio saa kuultuaan asian osapuolia säännellä lentoliikenteen jakamista seuraavat ehdot täyttävien lentoasemien välillä:

a)

lentoasemat palvelevat samaa kaupunkia tai kaupunkiryhmää;

| b) | lentoasemia palvelee riittävä liikenneinfrastruktuuri, joka tarjoaa mahdollisuuksien mukaan suoran yhteyden, jonka avulla lentoasemalle on mahdollista saapua 90 minuutissa, tarvittaessa rajanylitys mukaan lukien; |
| --- | --- |

b)

lentoasemia palvelee riittävä liikenneinfrastruktuuri, joka tarjoaa mahdollisuuksien mukaan suoran yhteyden, jonka avulla lentoasemalle on mahdollista saapua 90 minuutissa, tarvittaessa rajanylitys mukaan lukien;

| c) | lentoasemat ovat yhteydessä toisiinsa ja niiden palvelemaan kaupunkiin tai kaupunkiryhmään tiheään liikennöityjen, luotettavien ja tehokkaiden julkisten liikennepalvelujen kautta; ja |
| --- | --- |

c)

lentoasemat ovat yhteydessä toisiinsa ja niiden palvelemaan kaupunkiin tai kaupunkiryhmään tiheään liikennöityjen, luotettavien ja tehokkaiden julkisten liikennepalvelujen kautta; ja

| d) | lentoasemat tarjoavat lentoliikenteen harjoittajille tarpeelliset palvelut eivätkä perusteetta haittaa niiden liiketoimintamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

d)

lentoasemat tarjoavat lentoliikenteen harjoittajille tarpeelliset palvelut eivätkä perusteetta haittaa niiden liiketoimintamahdollisuuksia.

| (63) | Lentoliikenteen jakamisessa asianomaisten lentoasemien välillä on noudatettava suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteita, ja sen on pohjauduttava puolueettomiin perusteisiin. |
| --- | --- |

(63)

Lentoliikenteen jakamisessa asianomaisten lentoasemien välillä on noudatettava suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteita, ja sen on pohjauduttava puolueettomiin perusteisiin.

| (64) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 3 kohdan mukaan asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle aikeestaan säännellä lentoliikenteen jakamista tai muuttaa voimassa olevaa liikenteenjakamissääntöä. Siinä säädetään myös, että komissio tutkii, miten kyseisen artiklan 1 ja 2 kohtaa on sovellettu, ja päättää asetuksen 25 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa jäsenvaltion ilmoituksen vastaanottamisesta, saako jäsenvaltio toteuttaa toimenpiteet. Saman säännöksen mukaan komissio julkaisee päätöksensä Euroopan unionin virallisessa lehdessä, eikä toimenpiteitä saa toteuttaa ennen komission hyväksynnän julkaisemista. |
| --- | --- |

(64)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 3 kohdan mukaan asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle aikeestaan säännellä lentoliikenteen jakamista tai muuttaa voimassa olevaa liikenteenjakamissääntöä. Siinä säädetään myös, että komissio tutkii, miten kyseisen artiklan 1 ja 2 kohtaa on sovellettu, ja päättää asetuksen 25 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa jäsenvaltion ilmoituksen vastaanottamisesta, saako jäsenvaltio toteuttaa toimenpiteet. Saman säännöksen mukaan komissio julkaisee päätöksensä Euroopan unionin virallisessa lehdessä, eikä toimenpiteitä saa toteuttaa ennen komission hyväksynnän julkaisemista.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

5.   KOMISSION ARVIO

KOMISSION ARVIO

5.1   Menettelyvaatimus: asianomaisten osapuolten kuuleminen

Menettelyvaatimus: asianomaisten osapuolten kuuleminen

| (65) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että ennen lentoasemien välistä lentoliikenteen jakamista koskevan päätöksen hyväksymistä on kuultava asianomaisia osapuolia. Alankomaiden viranomaiset ovat julkaisseet ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ja antaneet asianomaisille osapuolille, lentoliikenteen harjoittajat ja asianomaiset lentoasemat mukaan lukien, mahdollisuuden esittää näkemyksensä 16 päivän tammikuuta ja 6 päivän helmikuuta 2019 välisenä aikana. Tekstiluonnoksen myöhemmät muutokset, jotka on tehty komissiolle tehtävää ilmoitusta varten, rajoittuvat sidosryhmien tiettyjen huolenaiheiden huomioon ottamiseen. |
| --- | --- |

(65)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että ennen lentoasemien välistä lentoliikenteen jakamista koskevan päätöksen hyväksymistä on kuultava asianomaisia osapuolia. Alankomaiden viranomaiset ovat julkaisseet ehdotetut liikenteenjakamissäännöt ja antaneet asianomaisille osapuolille, lentoliikenteen harjoittajat ja asianomaiset lentoasemat mukaan lukien, mahdollisuuden esittää näkemyksensä 16 päivän tammikuuta ja 6 päivän helmikuuta 2019 välisenä aikana. Tekstiluonnoksen myöhemmät muutokset, jotka on tehty komissiolle tehtävää ilmoitusta varten, rajoittuvat sidosryhmien tiettyjen huolenaiheiden huomioon ottamiseen.

| (66) | Tämän perusteella Alankomaiden viranomaiset ovat täyttäneet asianomaisten osapuolten ennakkokuulemista koskevan vaatimuksen. |
| --- | --- |

(66)

Tämän perusteella Alankomaiden viranomaiset ovat täyttäneet asianomaisten osapuolten ennakkokuulemista koskevan vaatimuksen.

5.2   Aineelliset vaatimukset

Aineelliset vaatimukset

5.2.1   Schipholin ja Lelystadin lentoasemien kelpoisuus liikenteen jakamiseen asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan nojalla

Schipholin ja Lelystadin lentoasemien kelpoisuus liikenteen jakamiseen asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan nojalla

| (67) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetaan joukko vaatimuksia, jotka lentoasemien on täytettävä ollakseen kelpoisia liikenteen jakamiseen. |
| --- | --- |

(67)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetaan joukko vaatimuksia, jotka lentoasemien on täytettävä ollakseen kelpoisia liikenteen jakamiseen.

| (68) | Alankomaiden viranomaiset toteavat asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan osalta, että lentoasemat palvelevat Randstadin kaupunkiryhmää. Asetuksen 2 artiklan 22 kohdan mukaan ’kaupunkiryhmällä’ tarkoitetaan kaupunkialuetta, joka koostuu useista kaupungeista, jotka väestön kasvun ja leviämisen myötä ovat sulautuneet yhteen ja muodostavat yhden yhtenäisen rakennetun alueen. Randstadin kaupunkiryhmä sijaitsee Alankomaiden keski- ja länsiosassa ja muodostuu pääasiassa Alankomaiden neljästä suurimmasta kaupungista (Amsterdam, Rotterdam, Haag ja Utrecht) ja niitä ympäröivistä alueista. Se muodostaa edellä mainitussa määritelmässä tarkoitetun kaupunkiryhmän, ja sitä palvelevat asianomaiset kaksi lentoasemaa. Sillä, että rakennetun alueen ja Lelystadin lentoaseman välillä on tiettyjä maatalousmaita, ei ole merkitystä sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädettyä vaatimusta. |
| --- | --- |

(68)

Alankomaiden viranomaiset toteavat asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan osalta, että lentoasemat palvelevat Randstadin kaupunkiryhmää. Asetuksen 2 artiklan 22 kohdan mukaan ’kaupunkiryhmällä’ tarkoitetaan kaupunkialuetta, joka koostuu useista kaupungeista, jotka väestön kasvun ja leviämisen myötä ovat sulautuneet yhteen ja muodostavat yhden yhtenäisen rakennetun alueen. Randstadin kaupunkiryhmä sijaitsee Alankomaiden keski- ja länsiosassa ja muodostuu pääasiassa Alankomaiden neljästä suurimmasta kaupungista (Amsterdam, Rotterdam, Haag ja Utrecht) ja niitä ympäröivistä alueista. Se muodostaa edellä mainitussa määritelmässä tarkoitetun kaupunkiryhmän, ja sitä palvelevat asianomaiset kaksi lentoasemaa. Sillä, että rakennetun alueen ja Lelystadin lentoaseman välillä on tiettyjä maatalousmaita, ei ole merkitystä sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädettyä vaatimusta.

| (69) | Asetuksen 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan osalta komissio toteaa, että lentoasemia palvelee riittävä liikenneinfrastruktuuri, joka tarjoaa mahdollisuuksien mukaan suoran yhteyden, jonka avulla lentoasemalle on mahdollista saapua 90 minuutissa, tarvittaessa rajanylitys mukaan lukien. Sekä Schipholin lentoasemalle että Lelystadin lentoasemalle on mahdollista saapua kaikista neljästä kaupunkiryhmään kuuluvasta kaupungista maanteitse lähes kokonaan moottoriteitä pitkin. Alankomaiden viranomaisten mukaan matkustusaika on enintään 90 minuuttia kaikista neljästä kaupunkiryhmän kaupungista. Kaupunkiryhmän koon vuoksi yhdelle lentoasemalle voi olla helpompi päästä kuin toiselle sen mukaan, missä matkustaja alun perin on. Tämä ei kuitenkaan sulje pois asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan b alakohdan noudattamista. Lisäksi, vaikka joillekin näistä lentoasemista ei olisikaan mahdollista päästä 90 minuutissa, tällaiset epävarmuudet ovat väistämättömiä tässä yhteydessä eivätkä myöskään estä täyttämästä kyseisen säännöksen vaatimusta, jonka mukaan yhteys on tarjottava ”mahdollisuuksien mukaan” (19). |
| --- | --- |

(69)

Asetuksen 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan osalta komissio toteaa, että lentoasemia palvelee riittävä liikenneinfrastruktuuri, joka tarjoaa mahdollisuuksien mukaan suoran yhteyden, jonka avulla lentoasemalle on mahdollista saapua 90 minuutissa, tarvittaessa rajanylitys mukaan lukien. Sekä Schipholin lentoasemalle että Lelystadin lentoasemalle on mahdollista saapua kaikista neljästä kaupunkiryhmään kuuluvasta kaupungista maanteitse lähes kokonaan moottoriteitä pitkin. Alankomaiden viranomaisten mukaan matkustusaika on enintään 90 minuuttia kaikista neljästä kaupunkiryhmän kaupungista. Kaupunkiryhmän koon vuoksi yhdelle lentoasemalle voi olla helpompi päästä kuin toiselle sen mukaan, missä matkustaja alun perin on. Tämä ei kuitenkaan sulje pois asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan b alakohdan noudattamista. Lisäksi, vaikka joillekin näistä lentoasemista ei olisikaan mahdollista päästä 90 minuutissa, tällaiset epävarmuudet ovat väistämättömiä tässä yhteydessä eivätkä myöskään estä täyttämästä kyseisen säännöksen vaatimusta, jonka mukaan yhteys on tarjottava ”mahdollisuuksien mukaan” (19).

19

| (70) | Schipholin lentoasemalle on rautatieyhteys, ja vastaavasti Lelystadin rautatieasemalta järjestetään aikaa myöten bussikuljetus (ks. tämän päätöksen seuraava kohta). Alankomaiden viranomaiset mainitsevat esimerkkinä, että Lelystadin keskusaseman ja Amsterdamin keskusaseman välinen junamatka kestää 42 minuuttia ja Lelystadin keskusaseman ja Schipholin lentoaseman välinen junamatka 38 minuuttia, kun taas Lelystadin keskusaseman ja Lelystadin lentoaseman välinen bussimatka kestää 10 minuuttia. |
| --- | --- |

(70)

Schipholin lentoasemalle on rautatieyhteys, ja vastaavasti Lelystadin rautatieasemalta järjestetään aikaa myöten bussikuljetus (ks. tämän päätöksen seuraava kohta). Alankomaiden viranomaiset mainitsevat esimerkkinä, että Lelystadin keskusaseman ja Amsterdamin keskusaseman välinen junamatka kestää 42 minuuttia ja Lelystadin keskusaseman ja Schipholin lentoaseman välinen junamatka 38 minuuttia, kun taas Lelystadin keskusaseman ja Lelystadin lentoaseman välinen bussimatka kestää 10 minuuttia.

| (71) | Voidaan siis vahvistaa, että asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(71)

Voidaan siis vahvistaa, että asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan vaatimukset täyttyvät.

| (72) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaan asianomaisten lentoasemien on oltava yhteydessä toisiinsa sekä Amsterdamiin ja sen kaupunkiryhmään tiheään kulkevan, luotettavan ja tehokkaan julkisen liikenteen välityksellä. Nykyiset rautatieyhteydet antavat matkustajille mahdollisuuden päästä Schipholin lentoasemalle ja Lelystadin keskusasemalle tiheään kulkevan ja luotettavan junaliikenteen välityksellä. Edellä mainitun vaatimuksen täyttyminen riippuu näin ollen Lelystadin lentoaseman osalta ainoastaan asianmukaisen bussiliikenteen käynnistämisestä Lelystadin keskusaseman ja Lelystadin lentoaseman välillä. Alankomaiden viranomaisten mukaan tällainen liikenne otetaan käyttöön kaupallista lentotoimintaa varten Lelystadin lentoaseman avaamisen yhteydessä siten, että bussiliikenne palvelee lentoasemaa 30 minuutin välein. Näin ollen on katsottava, että 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetty vaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

(72)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan mukaan asianomaisten lentoasemien on oltava yhteydessä toisiinsa sekä Amsterdamiin ja sen kaupunkiryhmään tiheään kulkevan, luotettavan ja tehokkaan julkisen liikenteen välityksellä. Nykyiset rautatieyhteydet antavat matkustajille mahdollisuuden päästä Schipholin lentoasemalle ja Lelystadin keskusasemalle tiheään kulkevan ja luotettavan junaliikenteen välityksellä. Edellä mainitun vaatimuksen täyttyminen riippuu näin ollen Lelystadin lentoaseman osalta ainoastaan asianmukaisen bussiliikenteen käynnistämisestä Lelystadin keskusaseman ja Lelystadin lentoaseman välillä. Alankomaiden viranomaisten mukaan tällainen liikenne otetaan käyttöön kaupallista lentotoimintaa varten Lelystadin lentoaseman avaamisen yhteydessä siten, että bussiliikenne palvelee lentoasemaa 30 minuutin välein. Näin ollen on katsottava, että 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetty vaatimus täyttyy.

| (73) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdassa edellytetään, että lentoasemat tarjoavat tarpeelliset palvelut lentoliikenteen harjoittajille. Lelystadin lentoasema sopii erityisesti ICAO/EASA CAT C -liikenteeseen, Boeing 737:n ja Airbus A320/321:n kaltaiset ilma-alukset mukaan lukien. Se on avoinna liikenteelle klo 6.00–23.00. Lentoasema tarjoaa maahuolinta- ja matkustajapalveluja, kuten tämäntyyppiset lentoasemat yleensä tarjoavat. |
| --- | --- |

(73)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdassa edellytetään, että lentoasemat tarjoavat tarpeelliset palvelut lentoliikenteen harjoittajille. Lelystadin lentoasema sopii erityisesti ICAO/EASA CAT C -liikenteeseen, Boeing 737:n ja Airbus A320/321:n kaltaiset ilma-alukset mukaan lukien. Se on avoinna liikenteelle klo 6.00–23.00. Lentoasema tarjoaa maahuolinta- ja matkustajapalveluja, kuten tämäntyyppiset lentoasemat yleensä tarjoavat.

| (74) | Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt eivät asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan mukaisesti myöskään haittaa perusteetta lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintamahdollisuuksia. Edellä 73 kappaleessa esitettyjen tosiseikkojen lisäksi komissio toteaa, että kaikki siirtymiset Lelystadin lentoasemalle ovat vapaaehtoisia, koska ehdotetut liikenteenjakamissäännöt eivät velvoita siirtymään sinne. Sama lentoliikenteen harjoittaja tai lentoliikenteen harjoittajien muodostama ryhmä voi edelleenkin käyttää luovutettuja Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja sellaisen lennon suorittamiseen, joka lähtee kyseiseltä lentoasemalta vaihtomääräpaikkaan, tai tällaisia aikoja voi käyttää myös toinen lentoliikenteen harjoittaja, jos ne palautetaan lähtö- ja saapumisaikojen pooliin. Sen seikan, että Lelystadin lentoasema varataan ensisijaisesti tiettyyn Schipholin lentoasemalta siirrettävään liikenteeseen, ei voida katsoa haittaavan perusteetta sellaisten lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintamahdollisuuksia, jotka aikovat käyttää Lelystandin lentoasemaa ilman tällaista siirtoa. Tämä rajoitus liittyy luonteenomaisesti näihin ehdotettuihin liikenteenjakamissääntöihin, joilla pyritään helpottamaan Schipholin lentoaseman kapasiteettirajoituksia siirtämällä liikennettä vapaaehtoisesti Lelystadin lentoasemalle (20). Jäljempänä arvioidaan tarkemmin, onko tämä tilanne yhteensopiva erityisesti suhteellisuusperiaatteen kanssa [ks. tämän päätöksen 5.2.2 jakso]. |
| --- | --- |

(74)

Ehdotetut liikenteenjakamissäännöt eivät asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan mukaisesti myöskään haittaa perusteetta lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintamahdollisuuksia. Edellä 73 kappaleessa esitettyjen tosiseikkojen lisäksi komissio toteaa, että kaikki siirtymiset Lelystadin lentoasemalle ovat vapaaehtoisia, koska ehdotetut liikenteenjakamissäännöt eivät velvoita siirtymään sinne. Sama lentoliikenteen harjoittaja tai lentoliikenteen harjoittajien muodostama ryhmä voi edelleenkin käyttää luovutettuja Schipholin lentoaseman lähtö- ja saapumisaikoja sellaisen lennon suorittamiseen, joka lähtee kyseiseltä lentoasemalta vaihtomääräpaikkaan, tai tällaisia aikoja voi käyttää myös toinen lentoliikenteen harjoittaja, jos ne palautetaan lähtö- ja saapumisaikojen pooliin. Sen seikan, että Lelystadin lentoasema varataan ensisijaisesti tiettyyn Schipholin lentoasemalta siirrettävään liikenteeseen, ei voida katsoa haittaavan perusteetta sellaisten lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintamahdollisuuksia, jotka aikovat käyttää Lelystandin lentoasemaa ilman tällaista siirtoa. Tämä rajoitus liittyy luonteenomaisesti näihin ehdotettuihin liikenteenjakamissääntöihin, joilla pyritään helpottamaan Schipholin lentoaseman kapasiteettirajoituksia siirtämällä liikennettä vapaaehtoisesti Lelystadin lentoasemalle (20). Jäljempänä arvioidaan tarkemmin, onko tämä tilanne yhteensopiva erityisesti suhteellisuusperiaatteen kanssa [ks. tämän päätöksen 5.2.2 jakso].

20

5.2.2   Oikeasuhteisuus, avoimuus, puolueettomat perusteet ja syrjimättömyys

Oikeasuhteisuus, avoimuus, puolueettomat perusteet ja syrjimättömyys

5.2.2.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (75) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, jotka liittyvät oikeasuhteisuuteen, avoimuuteen, sovellettujen perusteiden puolueettomaan luonteeseen ja syrjimättömyyteen, merkitsevät sitä, että liikennettä voidaan jakaa lentoasemien välillä ainoastaan oikeutettujen tavoitteiden perusteella, rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden mahdollisuutta valita kohdennetumpia tavoitteita. |
| --- | --- |

(75)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, jotka liittyvät oikeasuhteisuuteen, avoimuuteen, sovellettujen perusteiden puolueettomaan luonteeseen ja syrjimättömyyteen, merkitsevät sitä, että liikennettä voidaan jakaa lentoasemien välillä ainoastaan oikeutettujen tavoitteiden perusteella, rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden mahdollisuutta valita kohdennetumpia tavoitteita.

| (76) | Asetusluonnoksen 7 artiklan vuoksi tämä päätös rajoittuu liikenteen jakamiseen niiden 10 000 lähtö- ja saapumisaikojen rajoissa Lelystadin lentoasemalla, joille annetaan etusija asetusluonnoksen 2 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(76)

Asetusluonnoksen 7 artiklan vuoksi tämä päätös rajoittuu liikenteen jakamiseen niiden 10 000 lähtö- ja saapumisaikojen rajoissa Lelystadin lentoasemalla, joille annetaan etusija asetusluonnoksen 2 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

| (77) | Tavoitteena, jonka Alankomaiden viranomaiset esittävät ehdottamansa toimenpiteen tueksi, on vahvistaa Schipholin lentoaseman asemaa yhtenä unionin tärkeimmistä liikennekeskuksista tilanteessa, jossa lentoasema on saavuttanut Aldersin sopimuksella vahvistetun enimmäiskapasiteettinsa 500 000 lento-operaatiota vuodessa [ks. edellä 24 kappale]. Se on yksi tavoitteista, joihin on hyväksyttävää pyrkiä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan nojalla. Komissio on aiemmissa komission asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (21) 8 artiklan 1 kohtaan perustuvissa päätöksissä eli komission päätöksissä 95/259/EY (22), 98/710/EY (23) ja 2001/163/EY (24) sekä tiedonannossaan EU:n ulkoinen ilmailupolitiikka – Tulevat haasteet (25) tunnustanut oikeuden lentoasemia koskevaan aktiiviseen suunnittelupolitiikkaan sillä edellytyksellä, että se on EU:n oikeuden yleisten periaatteiden mukaista. Tällaisessa suunnittelupolitiikassa voidaan ottaa huomioon monia eri tekijöitä, joita toimivaltaiset viranomaiset pitävät ensisijaisina. Käytännön toimenpiteet, jotka on toteutettava lentoasemia koskevan suunnittelupolitiikan täytäntöön panemiseksi, voivat myös olla erilaisia eri lentoasemilla. Jäsenvaltio saattaa oikeutetusti haluta edistää yhden lentoaseman kehitystä omalla alueellaan muiden siellä sijaitsevien lentoasemien kustannuksella. Tällaisessa tapauksessa pelkkä pääsyn rajoittaminen näille muille lentoasemille voi olla järkevä keino saavuttaa haluttu päämäärä. Tarkoissa säännöissä, joilla tällainen oikeutettu tavoite pyritään saavuttamaan, on kuitenkin noudatettava asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa säädettyjä suhteellisuuden, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita. |
| --- | --- |

(77)

Tavoitteena, jonka Alankomaiden viranomaiset esittävät ehdottamansa toimenpiteen tueksi, on vahvistaa Schipholin lentoaseman asemaa yhtenä unionin tärkeimmistä liikennekeskuksista tilanteessa, jossa lentoasema on saavuttanut Aldersin sopimuksella vahvistetun enimmäiskapasiteettinsa 500 000 lento-operaatiota vuodessa [ks. edellä 24 kappale]. Se on yksi tavoitteista, joihin on hyväksyttävää pyrkiä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan nojalla. Komissio on aiemmissa komission asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (21) 8 artiklan 1 kohtaan perustuvissa päätöksissä eli komission päätöksissä 95/259/EY (22), 98/710/EY (23) ja 2001/163/EY (24) sekä tiedonannossaan EU:n ulkoinen ilmailupolitiikka – Tulevat haasteet (25) tunnustanut oikeuden lentoasemia koskevaan aktiiviseen suunnittelupolitiikkaan sillä edellytyksellä, että se on EU:n oikeuden yleisten periaatteiden mukaista. Tällaisessa suunnittelupolitiikassa voidaan ottaa huomioon monia eri tekijöitä, joita toimivaltaiset viranomaiset pitävät ensisijaisina. Käytännön toimenpiteet, jotka on toteutettava lentoasemia koskevan suunnittelupolitiikan täytäntöön panemiseksi, voivat myös olla erilaisia eri lentoasemilla. Jäsenvaltio saattaa oikeutetusti haluta edistää yhden lentoaseman kehitystä omalla alueellaan muiden siellä sijaitsevien lentoasemien kustannuksella. Tällaisessa tapauksessa pelkkä pääsyn rajoittaminen näille muille lentoasemille voi olla järkevä keino saavuttaa haluttu päämäärä. Tarkoissa säännöissä, joilla tällainen oikeutettu tavoite pyritään saavuttamaan, on kuitenkin noudatettava asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa säädettyjä suhteellisuuden, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita.

21

22

23

24

25

5.2.2.2   Suhteellisuus, avoimuus ja puolueettomat perusteet

Suhteellisuus, avoimuus ja puolueettomat perusteet

| (78) | Alankomaiden viranomaisten toimittamien sääntöjen tavoitteena on luoda mahdollisuuksia korvata tietyt lennot Schipholin lentoasemalla muilla lennoilla, joilla voidaan paremmin vahvistaa Schipholin asemaa kauttakulkuasemana. Tätä varten säännöissä tehdään ero ”vaihtolentojen” ja ”point-to-point-lentojen” välillä. Määräpaikkaan suuntautuva lento katsotaan ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen mukaan ”vaihtolennoksi”, jos keskimäärin vähintään 10 prosenttia Schipholin lentoasemalta kyseiseen määräpaikaan lentävistä matkustajista on aiemmin laskeutunut Schipholin lentoasemalle säännöissä tarkoitettujen viiden vuoden viitejaksojen aikana. Edellytyksenä on kuitenkin, että lentoja on ollut yli kymmenen vuodessa luokituksen julkaisemista edeltävien kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(78)

Alankomaiden viranomaisten toimittamien sääntöjen tavoitteena on luoda mahdollisuuksia korvata tietyt lennot Schipholin lentoasemalla muilla lennoilla, joilla voidaan paremmin vahvistaa Schipholin asemaa kauttakulkuasemana. Tätä varten säännöissä tehdään ero ”vaihtolentojen” ja ”point-to-point-lentojen” välillä. Määräpaikkaan suuntautuva lento katsotaan ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen mukaan ”vaihtolennoksi”, jos keskimäärin vähintään 10 prosenttia Schipholin lentoasemalta kyseiseen määräpaikaan lentävistä matkustajista on aiemmin laskeutunut Schipholin lentoasemalle säännöissä tarkoitettujen viiden vuoden viitejaksojen aikana. Edellytyksenä on kuitenkin, että lentoja on ollut yli kymmenen vuodessa luokituksen julkaisemista edeltävien kolmen vuoden aikana.

| (79) | ”Point-to-point-lennot” määritellään sen sijaan siten, että kaikkien Schipholin lentoasemalta tiettyyn määräpaikkaan lähteneiden lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on ollut alle 10 prosenttia viiden kalenterivuoden pituisen viitejakson aikana. Edellytyksenä on kuitenkin, että lentoja on ollut yli kymmenen vuodessa luokituksen julkaisemista edeltävien kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(79)

”Point-to-point-lennot” määritellään sen sijaan siten, että kaikkien Schipholin lentoasemalta tiettyyn määräpaikkaan lähteneiden lentojen keskimääräinen vaihto-osuus on ollut alle 10 prosenttia viiden kalenterivuoden pituisen viitejakson aikana. Edellytyksenä on kuitenkin, että lentoja on ollut yli kymmenen vuodessa luokituksen julkaisemista edeltävien kolmen vuoden aikana.

| (80) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa ei suljeta pois mahdollisuutta asettaa tällaisia kynnysarvoja liikenteen jakamiseksi lentoasemien välillä. Valitulla kynnysarvolla, jonka avulla määritetään, lentääkö määräpaikkaan kriittinen määrä matkustajia, jotka vaihtavat lentoa tietyllä lentoasemalla, voidaan periaatteessa ohjata liikennettä kyseiselle lentoasemalle, eikä kynnysarvon käytöllä välttämättä ylitetä sitä, mikä on tätä varten tarpeen. |
| --- | --- |

(80)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdassa ei suljeta pois mahdollisuutta asettaa tällaisia kynnysarvoja liikenteen jakamiseksi lentoasemien välillä. Valitulla kynnysarvolla, jonka avulla määritetään, lentääkö määräpaikkaan kriittinen määrä matkustajia, jotka vaihtavat lentoa tietyllä lentoasemalla, voidaan periaatteessa ohjata liikennettä kyseiselle lentoasemalle, eikä kynnysarvon käytöllä välttämättä ylitetä sitä, mikä on tätä varten tarpeen.

| (81) | Sen varmistamiseksi, että kynnysarvot johtavat oikeasuhteisiin tuloksiin asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, niiden on perustuttava puolueettomaan arviointiin siitä, saavutetaanko niillä asetettu tavoite, joka on tässä tapauksessa Schipholin lentoaseman säilyttäminen ja kehittäminen liikennekeskuksena, ja miten tämä tavoite saavutetaan. Tätä varten jäsenvaltioilla on jonkin verran päätösvaltaa. Koska eri kynnysarvot voivat johtaa erilaisiin vaikutuksiin, asianomaisen jäsenvaltion on tarkasteltava huolellisesti näitä vaikutuksia ennen tietyn kynnysarvon käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(81)

Sen varmistamiseksi, että kynnysarvot johtavat oikeasuhteisiin tuloksiin asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, niiden on perustuttava puolueettomaan arviointiin siitä, saavutetaanko niillä asetettu tavoite, joka on tässä tapauksessa Schipholin lentoaseman säilyttäminen ja kehittäminen liikennekeskuksena, ja miten tämä tavoite saavutetaan. Tätä varten jäsenvaltioilla on jonkin verran päätösvaltaa. Koska eri kynnysarvot voivat johtaa erilaisiin vaikutuksiin, asianomaisen jäsenvaltion on tarkasteltava huolellisesti näitä vaikutuksia ennen tietyn kynnysarvon käyttöönottoa.

| (82) | SEO Amsterdam Economics -konsulttiyrityksen (26) tekemässä tutkimuksessa todetaan, että vaihdoille asetetut alhaiset kynnysarvot vääristävät markkinoita rajallisesti, kun taas korkeammat kynnysarvot johtavat valikoivampaan ja tehokkaampaan lopputulokseen. Tutkimuksessa otetaan lähtökohdaksi 10 prosentin kynnysarvo ja verrataan sen vaikutuksia vaihtoehtoisten kynnysarvojen vaikutuksiin. Jos liikenteenjakamissäännöissä käytettäisiin tätä kynnysarvoa, KLM:n lennot olisivat merkittävässä määrin point-to-point-lentoja, nimittäin lähes [...] lento-operaatiota ([...] reittiä) vuodessa. Erittäin alhainen kynnysarvo (enintään 4 prosenttia) ei vaikuttaisi merkittävästi KLM:ään [...], mutta sillä olisi huomattavia vaikutuksia erityisesti lomalentoliikenteen harjoittajiin. Toisin kuin käytettäessä 10 prosentin kynnysarvoa niillä olisi pienemmät mahdollisuudet saada etusija liikenteen siirtämisessä Lelystadin lentoasemalle. Enintään 8 prosentin kynnysarvo vaikuttaisi KLM:ään vain jonkin verran verrattuna 10 prosentin skenaarioon, sillä [...]. Jos kynnysarvo olisi 15 prosenttia, liikenteenjakamissäännöt vaikuttaisivat huomattavasti enemmän KLM:ään (lento-operaatioiden määrä kasvaisi yli [...]), eli absoluuttisesti mitattuna vaikutukset olisivat suuremmat kuin muihin lentoyhtiöihin, joiden kotiasema on Schipholin lentoasema. Tällä 15 prosentin kynnysarvolla noin [...] prosenttia Schipholin lentoasemalta lähtevistä Transavian lennoista katsottaisiin vaihtolennoiksi, mutta jos kynnysarvo olisi hyvin alhainen eli 2 prosenttia, niiden osuus olisi yli [...] prosenttia. Tämä merkitsee sitä, että lentoyhtiö lentää suhteellisen suureen määrään määräpaikkoja ja vain muutamista niistä lennetään vaihtolentoja. Muiden kilpailijoiden osalta tutkimus osoittaa, että lähes [...] prosenttia Easyjetin Schipholin lentoasemalla tuottamasta liikenteestä saavuttaa 15 prosentin raja-arvon. Jos kynnysarvo asetetaan tälle tasolle, Tuiflylla ja Corendonilla olisi kaikista Schipholin lentoasemaa kotiasemanaan käyttävistä lentoliikenteen harjoittajista heikoimmat mahdollisuudet päästä etusijalle, kun liikennettä siirretään Lelystadin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(82)

SEO Amsterdam Economics -konsulttiyrityksen (26) tekemässä tutkimuksessa todetaan, että vaihdoille asetetut alhaiset kynnysarvot vääristävät markkinoita rajallisesti, kun taas korkeammat kynnysarvot johtavat valikoivampaan ja tehokkaampaan lopputulokseen. Tutkimuksessa otetaan lähtökohdaksi 10 prosentin kynnysarvo ja verrataan sen vaikutuksia vaihtoehtoisten kynnysarvojen vaikutuksiin. Jos liikenteenjakamissäännöissä käytettäisiin tätä kynnysarvoa, KLM:n lennot olisivat merkittävässä määrin point-to-point-lentoja, nimittäin lähes [...] lento-operaatiota ([...] reittiä) vuodessa. Erittäin alhainen kynnysarvo (enintään 4 prosenttia) ei vaikuttaisi merkittävästi KLM:ään [...], mutta sillä olisi huomattavia vaikutuksia erityisesti lomalentoliikenteen harjoittajiin. Toisin kuin käytettäessä 10 prosentin kynnysarvoa niillä olisi pienemmät mahdollisuudet saada etusija liikenteen siirtämisessä Lelystadin lentoasemalle. Enintään 8 prosentin kynnysarvo vaikuttaisi KLM:ään vain jonkin verran verrattuna 10 prosentin skenaarioon, sillä [...]. Jos kynnysarvo olisi 15 prosenttia, liikenteenjakamissäännöt vaikuttaisivat huomattavasti enemmän KLM:ään (lento-operaatioiden määrä kasvaisi yli [...]), eli absoluuttisesti mitattuna vaikutukset olisivat suuremmat kuin muihin lentoyhtiöihin, joiden kotiasema on Schipholin lentoasema. Tällä 15 prosentin kynnysarvolla noin [...] prosenttia Schipholin lentoasemalta lähtevistä Transavian lennoista katsottaisiin vaihtolennoiksi, mutta jos kynnysarvo olisi hyvin alhainen eli 2 prosenttia, niiden osuus olisi yli [...] prosenttia. Tämä merkitsee sitä, että lentoyhtiö lentää suhteellisen suureen määrään määräpaikkoja ja vain muutamista niistä lennetään vaihtolentoja. Muiden kilpailijoiden osalta tutkimus osoittaa, että lähes [...] prosenttia Easyjetin Schipholin lentoasemalla tuottamasta liikenteestä saavuttaa 15 prosentin raja-arvon. Jos kynnysarvo asetetaan tälle tasolle, Tuiflylla ja Corendonilla olisi kaikista Schipholin lentoasemaa kotiasemanaan käyttävistä lentoliikenteen harjoittajista heikoimmat mahdollisuudet päästä etusijalle, kun liikennettä siirretään Lelystadin lentoasemalle.

26

| (83) | Tämän analyysin perusteella Alankomaiden viranomaisten oli aiheellista päätellä, että sopiva tasapaino saavutetaan 10 prosentin kynnysarvolla. Schipholin lentoaseman nykyisistä lento-operaatioista 2 prosenttia on sellaisia, jotka voidaan siirtää ”point-to-point-lentoina” Lelystadin lentoasemalle, jolloin ne korvataan Schipholin lentoasemalla ”vaihtolennoilla”. Monet lentoliikenteen harjoittajat voisivat varmasti hyötyä sen eduista (27). |
| --- | --- |

(83)

Tämän analyysin perusteella Alankomaiden viranomaisten oli aiheellista päätellä, että sopiva tasapaino saavutetaan 10 prosentin kynnysarvolla. Schipholin lentoaseman nykyisistä lento-operaatioista 2 prosenttia on sellaisia, jotka voidaan siirtää ”point-to-point-lentoina” Lelystadin lentoasemalle, jolloin ne korvataan Schipholin lentoasemalla ”vaihtolennoilla”. Monet lentoliikenteen harjoittajat voisivat varmasti hyötyä sen eduista (27).

27

| (84) | Tältä osin voidaan katsoa, että asetettu tavoite voidaan saavuttaa mainitulla kynnysarvolla ylittämättä kuitenkaan sitä, mikä on tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(84)

Tältä osin voidaan katsoa, että asetettu tavoite voidaan saavuttaa mainitulla kynnysarvolla ylittämättä kuitenkaan sitä, mikä on tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (85) | Muista ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen osatekijöistä on syytä muistaa ensinnäkin se, että lentojen siirtäminen Schipholin lentoasemalta Lelystadin lentoasemalle on vapaaehtoista. Toiseksi, asianomaisille lentoliikenteen harjoittajille Lelystadin lentoasemalla myönnetty etusija, jolla pyritään lisäämään tällaisten siirtojen toteuttamista, koskee ainoastaan 10 000 lähtö- ja saapumisaikaa. Tämän määrän mahdollisesta lisäämisestä 25 000 lähtö- ja saapumisaikaan päätetään erikseen arvioinnin jälkeen, ja myös siihen on saatava komission hyväksyntä ennen lisäyksen soveltamista. Kolmanneksi asetusluonnoksen 3 artiklalla varmistetaan, että etusija voidaan myöntää ainoastaan sellaisille liikenteenharjoittajille, jotka omalta osaltaan vahvistavat Schipholin lentoaseman asemaa liikennekeskuksena, mikä on ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen perimmäinen tavoite. Se saavutetaan muuttamalla lähtö- ja saapumisaikoja siten, että niitä käytetään yksinomaan vaihtolentoihin. Erityisesti 3 artiklan 2–4 kohdalla varmistetaan, että liikenteenjakamissääntöjen tavoite saavutetaan riippumatta lähtö- ja saapumisaikojen siirrettävyydestä (jota voidaan käyttää lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen nojalla) ja riippumatta siitä, miten asianomaisen liikenteenharjoittajan tai liikenteenharjoittajien ryhmän hallussa olevien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä muuttuu. |
| --- | --- |

(85)

Muista ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen osatekijöistä on syytä muistaa ensinnäkin se, että lentojen siirtäminen Schipholin lentoasemalta Lelystadin lentoasemalle on vapaaehtoista. Toiseksi, asianomaisille lentoliikenteen harjoittajille Lelystadin lentoasemalla myönnetty etusija, jolla pyritään lisäämään tällaisten siirtojen toteuttamista, koskee ainoastaan 10 000 lähtö- ja saapumisaikaa. Tämän määrän mahdollisesta lisäämisestä 25 000 lähtö- ja saapumisaikaan päätetään erikseen arvioinnin jälkeen, ja myös siihen on saatava komission hyväksyntä ennen lisäyksen soveltamista. Kolmanneksi asetusluonnoksen 3 artiklalla varmistetaan, että etusija voidaan myöntää ainoastaan sellaisille liikenteenharjoittajille, jotka omalta osaltaan vahvistavat Schipholin lentoaseman asemaa liikennekeskuksena, mikä on ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen perimmäinen tavoite. Se saavutetaan muuttamalla lähtö- ja saapumisaikoja siten, että niitä käytetään yksinomaan vaihtolentoihin. Erityisesti 3 artiklan 2–4 kohdalla varmistetaan, että liikenteenjakamissääntöjen tavoite saavutetaan riippumatta lähtö- ja saapumisaikojen siirrettävyydestä (jota voidaan käyttää lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen nojalla) ja riippumatta siitä, miten asianomaisen liikenteenharjoittajan tai liikenteenharjoittajien ryhmän hallussa olevien lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärä muuttuu.

| (86) | Kaikki ehdotetuissa liikenteenjakamissäännöissä vahvistetut perusteet ovat puolueettomia ja avoimia. |
| --- | --- |

(86)

Kaikki ehdotetuissa liikenteenjakamissäännöissä vahvistetut perusteet ovat puolueettomia ja avoimia.

5.2.2.3   Syrjimättömyys

Syrjimättömyys

| (87) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan mukaan liikenteenjakamissääntöjen on oltava sellaiset, ettei niillä aiheuteta syrjintää unionin alueella sijaitsevien määräpaikkojen välillä eikä syrjintää lentoliikenteen harjoittajien kansallisuuden tai identiteetin perusteella. Nämä kaksi kieltoa ilmentävät yhdenvertaisen kohtelun yleisperiaatetta. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (28) tämä periaate edellyttää, että toisiinsa rinnastettavia tapauksia ei kohdella eri tavalla ja että erilaisia tapauksia ei kohdella samalla tavalla, ellei tällaista käsittelyä voida puolueettomasti perustella. |
| --- | --- |

(87)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan mukaan liikenteenjakamissääntöjen on oltava sellaiset, ettei niillä aiheuteta syrjintää unionin alueella sijaitsevien määräpaikkojen välillä eikä syrjintää lentoliikenteen harjoittajien kansallisuuden tai identiteetin perusteella. Nämä kaksi kieltoa ilmentävät yhdenvertaisen kohtelun yleisperiaatetta. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (28) tämä periaate edellyttää, että toisiinsa rinnastettavia tapauksia ei kohdella eri tavalla ja että erilaisia tapauksia ei kohdella samalla tavalla, ellei tällaista käsittelyä voida puolueettomasti perustella.

28

—   Unionin alueella olevien määräpaikkojen välinen syrjimättömyys

Unionin alueella olevien määräpaikkojen välinen syrjimättömyys

| (88) | Ehdotetuissa liikenteenjakamissäännöissä ”point-to-point-lennot” ja ”vaihtolennot” erotetaan toisistaan vain, kun on kyse mahdollisuudesta siirtää lento-operaatioita Schipholin lentoasemalta Lelystadin lentoasemalle ja saada tietty etusija jälkimmäisellä lentoasemalla. Lukuun ottamatta ”riskilentoja”, joita voidaan turvallisuussyistä käsitellä ainoastaan Schipholin lentoasemalla, tämä erottelu liittyy erottamattomasti oikeutettuun tavoitteeseen vakiinnuttaa Schipholin lentoaseman asema kauttakulkuasemana. Kuten edellä on selostettu, ehdotetut liikenteenjakamissäännöt voivat auttaa tämän tavoitteen saavuttamisessa, eikä niissä ylitetä sitä, mitä tavoitteen saavuttaminen edellyttää, ja käytetyt perusteet ovat luonteeltaan puolueettomia. Sen vuoksi erottelua voidaan pitää puolueettomasti perusteltuna, eikä sitä voida katsoa itsessään syrjiväksi. |
| --- | --- |

(88)

Ehdotetuissa liikenteenjakamissäännöissä ”point-to-point-lennot” ja ”vaihtolennot” erotetaan toisistaan vain, kun on kyse mahdollisuudesta siirtää lento-operaatioita Schipholin lentoasemalta Lelystadin lentoasemalle ja saada tietty etusija jälkimmäisellä lentoasemalla. Lukuun ottamatta ”riskilentoja”, joita voidaan turvallisuussyistä käsitellä ainoastaan Schipholin lentoasemalla, tämä erottelu liittyy erottamattomasti oikeutettuun tavoitteeseen vakiinnuttaa Schipholin lentoaseman asema kauttakulkuasemana. Kuten edellä on selostettu, ehdotetut liikenteenjakamissäännöt voivat auttaa tämän tavoitteen saavuttamisessa, eikä niissä ylitetä sitä, mitä tavoitteen saavuttaminen edellyttää, ja käytetyt perusteet ovat luonteeltaan puolueettomia. Sen vuoksi erottelua voidaan pitää puolueettomasti perusteltuna, eikä sitä voida katsoa itsessään syrjiväksi.

| (89) | Tässä yhteydessä komissio toteaa, että Alankomaiden viranomaisten vahvistamilla perusteilla, joilla nämä kaksi erilaista määräpaikkatyyppiä erotetaan toisistaan, varmistetaan, että kaikkia määräpaikkoja, joilla on sama vaikutus Schipholin lentoasemaan liikennekeskuksena, kohdellaan yhdenvertaisesti. |
| --- | --- |

(89)

Tässä yhteydessä komissio toteaa, että Alankomaiden viranomaisten vahvistamilla perusteilla, joilla nämä kaksi erilaista määräpaikkatyyppiä erotetaan toisistaan, varmistetaan, että kaikkia määräpaikkoja, joilla on sama vaikutus Schipholin lentoasemaan liikennekeskuksena, kohdellaan yhdenvertaisesti.

| (90) | Tämä pätee myös määräpaikkoihin, jotka eivät sisälly määräysluonnoksen liitteeseen 1 siitä syystä, että ne eivät saavuta vaihtomatkustajien määrälle asetettua 10 prosentin kynnysarvoa Alankomaiden viranomaisten toistaiseksi käytettävissä olevien tietojen perusteella. Itse asiassa liikenteenharjoittajille voidaan sallia, että useampaa kuin yhtä näistä määräpaikoista käsitellään vaihtomääräpaikkoina asiaa koskevien tietojen perusteella, mukaan lukien asianmukaiset ennusteet ja muita eurooppalaisia lentoasemia koskevat tiedot (ks. määräysluonnoksen 1 artiklan 3 ja 4 kohta ja 3 artikla) (29). Kyseisten sääntöjen ehdot ovat sellaiset, että ne tarjoavat liikenteenharjoittajille mahdollisimman laajat mahdollisuudet perustella väitteensä tältä osin esimerkiksi käyttämällä erikseen varattuja jatkolentoja (30) koskevia tietoja tai lentoaseman keräämiä tietoja. |
| --- | --- |

(90)

Tämä pätee myös määräpaikkoihin, jotka eivät sisälly määräysluonnoksen liitteeseen 1 siitä syystä, että ne eivät saavuta vaihtomatkustajien määrälle asetettua 10 prosentin kynnysarvoa Alankomaiden viranomaisten toistaiseksi käytettävissä olevien tietojen perusteella. Itse asiassa liikenteenharjoittajille voidaan sallia, että useampaa kuin yhtä näistä määräpaikoista käsitellään vaihtomääräpaikkoina asiaa koskevien tietojen perusteella, mukaan lukien asianmukaiset ennusteet ja muita eurooppalaisia lentoasemia koskevat tiedot (ks. määräysluonnoksen 1 artiklan 3 ja 4 kohta ja 3 artikla) (29). Kyseisten sääntöjen ehdot ovat sellaiset, että ne tarjoavat liikenteenharjoittajille mahdollisimman laajat mahdollisuudet perustella väitteensä tältä osin esimerkiksi käyttämällä erikseen varattuja jatkolentoja (30) koskevia tietoja tai lentoaseman keräämiä tietoja.

29

30

| (91) | Tämä perusteella voidaan päätellä, etteivät ehdotetut liikenteenjakamissäännöt aiheuta syrjintää unioin alueella sijaitsevien määräpaikkojen välillä. |
| --- | --- |

(91)

Tämä perusteella voidaan päätellä, etteivät ehdotetut liikenteenjakamissäännöt aiheuta syrjintää unioin alueella sijaitsevien määräpaikkojen välillä.

—   Lentoliikenteen harjoittajien kansallisuuteen tai identiteettiin perustuvan syrjinnän puuttuminen

Lentoliikenteen harjoittajien kansallisuuteen tai identiteettiin perustuvan syrjinnän puuttuminen

| (92) | Määräpaikkojen erotteluperusteilla, jotka ovat luonteeltaan puolueettomia ottaen huomioon toimenpiteen tavoite, varmistetaan, ettei lentoliikenteen harjoittajien välillä esiinny kansallisuuteen tai identiteettiin perustuvaa syrjintää. Kaikkia lentoliikenteen harjoittajia kohdellaan samoilla perusteilla yhdenvertaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Määräpaikkojen erotteluperusteilla, jotka ovat luonteeltaan puolueettomia ottaen huomioon toimenpiteen tavoite, varmistetaan, ettei lentoliikenteen harjoittajien välillä esiinny kansallisuuteen tai identiteettiin perustuvaa syrjintää. Kaikkia lentoliikenteen harjoittajia kohdellaan samoilla perusteilla yhdenvertaisesti.

| (93) | Kuten edellä on tarkemmin selostettu, asetusluonnoksen 3 artiklalla varmistetaan, että etusija voidaan myöntää Lelystadin lentoasemalla ainoastaan sellaisille liikenteenharjoittajille, jotka omalta osaltaan vahvistavat Schipholin lentoaseman asemaa liikennekeskuksena, mikä on ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen perimmäinen tavoite. Se saavutetaan muuttamalla lähtö- ja saapumisaikoja siten, että niitä käytetään yksinomaan vaihtolentoihin. |
| --- | --- |

(93)

Kuten edellä on tarkemmin selostettu, asetusluonnoksen 3 artiklalla varmistetaan, että etusija voidaan myöntää Lelystadin lentoasemalla ainoastaan sellaisille liikenteenharjoittajille, jotka omalta osaltaan vahvistavat Schipholin lentoaseman asemaa liikennekeskuksena, mikä on ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen perimmäinen tavoite. Se saavutetaan muuttamalla lähtö- ja saapumisaikoja siten, että niitä käytetään yksinomaan vaihtolentoihin.

5.2.3   Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevien unionin sääntöjen noudattaminen

Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevien unionin sääntöjen noudattaminen

| (94) | Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 1 kohdan mukaan liikenneoikeuksien käytössä on noudatettava sovellettavia unionin sääntöjä, jotka koskevat erityisesti lähtö- ja saapumisaikojen jakamista. Tästä asiasta säädetään nykyään lähtö- ja saapumisaikoja koskevassa asetuksessa. |
| --- | --- |

(94)

Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 1 kohdan mukaan liikenneoikeuksien käytössä on noudatettava sovellettavia unionin sääntöjä, jotka koskevat erityisesti lähtö- ja saapumisaikojen jakamista. Tästä asiasta säädetään nykyään lähtö- ja saapumisaikoja koskevassa asetuksessa.

| (95) | Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 3 artiklan mukaisesti tehty analyysi osoittaa Alankomaiden viranomaisten mielestä sen, että Lelystadin lentoasemalla tulee olemaan kapasiteettivajetta heti, kun kaupallinen lentotoiminta käynnistetään siellä. Näin ollen se nimetään koordinoiduksi lentoasemaksi kyseisen säännöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(95)

Lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 3 artiklan mukaisesti tehty analyysi osoittaa Alankomaiden viranomaisten mielestä sen, että Lelystadin lentoasemalla tulee olemaan kapasiteettivajetta heti, kun kaupallinen lentotoiminta käynnistetään siellä. Näin ollen se nimetään koordinoiduksi lentoasemaksi kyseisen säännöksen mukaisesti.

| (96) | Jaettaessa lähtö- ja saapumisaikoja koordinoiduilla lentoasemilla on noudatettava kyseisen asetuksen muita säännöksiä, erityisesti 8–10 artiklaa. |
| --- | --- |

(96)

Jaettaessa lähtö- ja saapumisaikoja koordinoiduilla lentoasemilla on noudatettava kyseisen asetuksen muita säännöksiä, erityisesti 8–10 artiklaa.

| (97) | Asetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että siinä säädetty etusija ei rajoita lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen soveltamista. Kuten asetusluonnoksen perusteluissa selitetään, kyseistä säännöstä sovelletaan ainoastaan sellaisiin pyyntöihin, jotka ovat ristiriidassa lähtö- ja saapumisaikoja koskevassa asetuksessa vahvistettujen yleisesti sovellettavien perusteiden soveltamisen kanssa. |
| --- | --- |

(97)

Asetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että siinä säädetty etusija ei rajoita lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen soveltamista. Kuten asetusluonnoksen perusteluissa selitetään, kyseistä säännöstä sovelletaan ainoastaan sellaisiin pyyntöihin, jotka ovat ristiriidassa lähtö- ja saapumisaikoja koskevassa asetuksessa vahvistettujen yleisesti sovellettavien perusteiden soveltamisen kanssa.

| (98) | Tässä yhteydessä viitataan lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 10 artiklan 6 kohtaan. Kyseisen säännöksen mukaan siinä uusille tulokkaille koordinoidulla lentoasemalla annettu etusija ei kuitenkaan rajoita ”asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdan soveltamista”. Asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohta on korvattu asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdalla, joka on liikenteenjakamissääntöjen laatimisen (ja komission arvioinnin) nykyinen oikeusperusta. Näin ollen etusijaa voidaan mukauttaa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan mukaisen liikenteen jakamisen yhteydessä, jos mukauttaminen rajoittuu siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä liikenteenjakamissääntöjen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(98)

Tässä yhteydessä viitataan lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen 10 artiklan 6 kohtaan. Kyseisen säännöksen mukaan siinä uusille tulokkaille koordinoidulla lentoasemalla annettu etusija ei kuitenkaan rajoita ”asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohdan soveltamista”. Asetuksen (ETY) N:o 2408/92 8 artiklan 1 kohta on korvattu asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdalla, joka on liikenteenjakamissääntöjen laatimisen (ja komission arvioinnin) nykyinen oikeusperusta. Näin ollen etusijaa voidaan mukauttaa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan mukaisen liikenteen jakamisen yhteydessä, jos mukauttaminen rajoittuu siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä liikenteenjakamissääntöjen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (99) | Käsiteltävänä olevassa tapauksessa asetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohdassa esitetty etusijasääntö tulee voimaan vasta lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen etusijaperusteiden soveltamisen jälkeen ja rajoittuu sääntöjen soveltamisalaan tähän saakka kuuluneisiin lähtö- ja saapumisaikoihin, jotka vastaavat 10 000:ta operaatiota (31). Tämä etusijan mukauttaminen ei ylitä sitä, mikä on tarpeen ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen tavoitteen saavuttamiseksi, joten se on lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukainen. |
| --- | --- |

(99)

Käsiteltävänä olevassa tapauksessa asetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohdassa esitetty etusijasääntö tulee voimaan vasta lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen etusijaperusteiden soveltamisen jälkeen ja rajoittuu sääntöjen soveltamisalaan tähän saakka kuuluneisiin lähtö- ja saapumisaikoihin, jotka vastaavat 10 000:ta operaatiota (31). Tämä etusijan mukauttaminen ei ylitä sitä, mikä on tarpeen ehdotettujen liikenteenjakamissääntöjen tavoitteen saavuttamiseksi, joten se on lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukainen.

31

| (100) | Samoin asetusluonnoksen 3 artiklan sääntö, jonka mukaan Schipholin lentoasemalla 2 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluneita lähtö- ja saapumisaikoja voidaan käyttää ainoastaan vaihtolentoihin, liittyy olennaisesti liikenteen jakamiseen ja on sen tyypillinen piirre. Sen vuoksi myös sitä on pidettävä lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaisena. |
| --- | --- |

(100)

Samoin asetusluonnoksen 3 artiklan sääntö, jonka mukaan Schipholin lentoasemalla 2 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluneita lähtö- ja saapumisaikoja voidaan käyttää ainoastaan vaihtolentoihin, liittyy olennaisesti liikenteen jakamiseen ja on sen tyypillinen piirre. Sen vuoksi myös sitä on pidettävä lähtö- ja saapumisaikoja koskevan asetuksen mukaisena.

5.2.4   Muiden unionin sääntöjen noudattaminen

Muiden unionin sääntöjen noudattaminen

| (101) | Komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan nojalla tehtävän arvioinnin ainoa kohde on kansallinen sääntö, jolla säännellään ”lentoliikenteen jakamista” [19 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta]. Mainitun artiklan 1 kohdan noudattamisesta todettakoon, että se seikka, että Lelystadin lentoasema avataan tiettynä ajankohtana kaupalliselle lentotoiminnalle, sekä avaamisen laajuus mahdollisilla operaatioilla mitattuna ovat välttämättömiä edellytyksiä liikenteen jakamiselle. Nämä osatekijät eivät sisälly itse jakamiseen. Liikenteen jakamisen edellytykset eivät sinänsä voi vaikuttaa kielteisesti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ”turvallisuutta”, ”turvatoimia” ja ”ympäristönsuojelua” koskevien unionin sääntöjen noudattamiseen. Sen vuoksi nämä seikat eivät herätä epäilyjä yhteensopivuudestaan tämän säännöksen kanssa. |
| --- | --- |

(101)

Komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan nojalla tehtävän arvioinnin ainoa kohde on kansallinen sääntö, jolla säännellään ”lentoliikenteen jakamista” [19 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta]. Mainitun artiklan 1 kohdan noudattamisesta todettakoon, että se seikka, että Lelystadin lentoasema avataan tiettynä ajankohtana kaupalliselle lentotoiminnalle, sekä avaamisen laajuus mahdollisilla operaatioilla mitattuna ovat välttämättömiä edellytyksiä liikenteen jakamiselle. Nämä osatekijät eivät sisälly itse jakamiseen. Liikenteen jakamisen edellytykset eivät sinänsä voi vaikuttaa kielteisesti asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ”turvallisuutta”, ”turvatoimia” ja ”ympäristönsuojelua” koskevien unionin sääntöjen noudattamiseen. Sen vuoksi nämä seikat eivät herätä epäilyjä yhteensopivuudestaan tämän säännöksen kanssa.

6.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (102) | Näin ollen komissio katsoo Alankomaiden viranomaisten ilmoitukseen sisältyvien tosiseikkojen ja oletusten arvioinnin perusteella, että suunnitellut liikenteenjakamissäännöt ovat asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan mukaisia, |
| --- | --- |

(102)

Näin ollen komissio katsoo Alankomaiden viranomaisten ilmoitukseen sisältyvien tosiseikkojen ja oletusten arvioinnin perusteella, että suunnitellut liikenteenjakamissäännöt ovat asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan mukaisia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään ministeriön asetusluonnoksessa ja infrastruktuuri- ja vesihuoltoministerin määräysluonnoksessa esitetyt toimenpiteet, jotka koskevat Lelystadin lentoaseman ja Schipholin lentoaseman lentoliikenteen jakamista, sellaisena kuin ne on ilmoitettu komissiolle 29 päivänä maaliskuuta 2019 ja muutettu 3 päivänä heinäkuuta 2019 ja 11 päivänä heinäkuuta 2019 päivätyillä kirjeillä.

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2019.

Komission puolesta

Violeta BULC

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.

1

(2)  Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle 12 päivänä heinäkuuta 2018 ensimmäisistä Schipholin ja Lelystadin lentoasemia koskevista liikenteenjakamissäännöistä. Ne peruivat ilmoituksen 4 päivänä joulukuuta 2018.

2

(3)  Kirjattu numerolla Ares (2019)2057632.

3

(4)  Kirjattu numerolla Ares (2019)2256246.

4

(5)  Aanmelding verkeersverdelingsregel voor de Nederlandse luchthavens Lelystad Airport en Schiphol.

5

(6)  Nämä kolme tutkimusta teki konsulttiyritys Seo Amsterdam Economics.

6

(7)  
  EUVL C 136, 12.4.2019, s. 26.

7

(8)  Kirjattu numerolla Ares (2019)4236859.

8

(9)  Kirjattu numerolla Ares (2019)4595066.

9

(10)  Kirjattu numerolla Ares (2019)4595552.

10

(11)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).

11

(12)  EU:n ulkoinen ilmailupolitiikka – Tulevat haasteet, COM (2012) 556 final, 27. syyskuuta 2012.

12

(13)  Schipholin toimintaohjelma (2016).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 598/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, tasapainoisen lähestymistavan mukaista meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista unionin lentoasemilla koskevista säännöistä ja menettelyistä sekä direktiivin 2002/30/EY kumoamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 65).

14

(15)  Koska kiitotie tulee olemaan 45 metriä leveä, lentoasema soveltuu sellaisille ilma-aluksille kuin Boeing 737 ja Airbus A320 ja A321.

15

(16)  KLM-konserniin kuuluvat kokonaan omistetut tytäryritykset Transavia ja Martinair. Vuonna 2004 KLM sulautui Air Francen kanssa.

16

(17)  SkyTeam on lentoliikenteen harjoittajien allianssi, johon kuuluu nykyään 20 jäsentä ja 1 074 määräpaikkaa maailmanlaajuisesti.

17

(18)  KLM-konsernilla on yli 55 prosenttia Schipholin vuotuisten lähtö- ja saapumisaikojen kokonaismäärästä. Tiedot ovat saatavissa Airport Coordination Netherlandsilta, joka on lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattori.

18

(19)  Lisäksi Alankomaiden viranomaiset ovat jo päättäneet laajentaa A6-moottoritietä Lelystadin lentoasemalle kaksikaistaisesta kolmikaistaiseksi ja rakentaa lentoasemalle liittymän vuodesta 2021 alkaen. Nämä toimet helpottavat lentoasemalle pääsyä entisestään.

19

(20)  Samankaltaista tilannetta käsitellään komission päätöksessä 95/259/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 1995, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 soveltamiseen liittyvästä menettelystä (asia VII/AMA/9/94 – lentoliikenteen jakamista Pariisin lentoasemajärjestelmässä koskevien ranskalaisten määräysten soveltaminen) (EYVL L 162, 13.7.1995, s. 25) VI osasto.

20

(21)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1992, yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8).

21

(22)  Ks. alaviite 20.

22

(23)  Komission päätös 98/710/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 1998, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 soveltamiseen liittyvästä menettelystä (asia VII/AMA/11/98 – Italian säännöt Milanon lentoasemajärjestelmän liikenteen jakamisesta) (EYVL L 337, 12.12.1998, s. 42), johdanto-osan 45 kappale.

23

(24)  Komission päätös 2001/163/EY, tehty 21 päivänä joulukuuta 2000, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 soveltamiseen liittyvästä menettelystä (asia TREN/AMA/12/00 – Italian säännöt Milanon lentoasemajärjestelmän liikenteen jakamisesta) (EYVL L 58, 28.2.2001, s. 29), johdanto-osan 45 kappale.

24

(25)  EU:n ulkoinen ilmailupolitiikka – Tulevat haasteet, COM (2012) 556 final, 27. syyskuuta 2012.

25

(26)  Ks. edellä 41 kappale.

26

(27)  Tutkimuksen tulokset perustuvat tunnettuihin määräpaikkoihin, eikä niissä oteta huomioon lentoliikenteen harjoittajien mahdollisuuksia osoittaa, että myös muut määräpaikat voitaisiin hyväksyä vaihtomääräpaikoiksi. Ks. edellä 90 kappale.

27

(28)  Esim. unionin tuomioistuimen tuomio 30.9.2010, Uzonyi, EU:C:2010:563, 31 kappale.

28

Uzonyi

(29)  Ks. edellä 15 ja 16 kappale.

29

(30)  Näillä tarkoitetaan sitä, että matkustaja voi varata kaksi peräkkäistä lentoa ja saada tarvittaessa korvaavan lennon tai hotellihuoneen vakuutuksen nojalla, jos lennot myöhästyvät tai ne peruutetaan tai järjestellään uudelleen. ”Dohop”(https://www.dohop.com/) ja ”Kiwi” (https://www.kiwi.com/en/pages/content/about/) ovat yleisesti tunnettuja toimijoita, jotka tarjoavat tällaisia lentoja.

30

(31)  Kuten edellä on selostettu (ks. 12 ja 85 kappale), näiden lähtö- ja saapumisaikojen määrää lisätään Lelystadin lentoasemalla vasta sen jälkeen, kun järjestely on arvioitu ja komissio on antanut erillisen hyväksynnän. Tässä päätöksessä käsitelty järjestely koskee ainoastaan edellä mainittuja 10 000 lähtö- ja saapumisaikaa.

31

---