# Úradný vestník L 271/2019

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 271 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6224. októbra 2019 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 271

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6224. októbra 2019

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1753 z 23. októbra 2019 o činnosti Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach | 1 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1753 z 23. októbra 2019 o činnosti Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

1

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1754 zo 7. októbra 2019 o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach | 12 |
| | * | Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach | 15 |

II   Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1754 zo 7. októbra 2019 o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

12

*

Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

15

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 24.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 271/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2019/1753

z 23. októbra 2019

o činnosti Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Únia sa v záujme toho, aby mohla riadne vykonávať svoju výlučnú právomoc vo vzťahu k spoločnej obchodnej politike, a v plnom súlade so svojimi záväzkami prijatými v rámci Dohody Svetovej obchodnej organizácie o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) stane zmluvnou stranou Ženevského aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“) na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1754 (3), ktorým sa tiež povoľuje členským štátom, aby v záujme Únie Ženevský akt ratifikovali alebo k nemu pristúpili. Zmluvné strany Ženevského aktu sú členmi Osobitnej únie vytvorenej na základe Lisabonskej dohody o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodného zápisu (ďalej len „Osobitná únia“). Pokiaľ ide o Ženevský akt, v súlade s rozhodnutím (EÚ) 2019/1754 má Úniu a tie členské štáty, ktoré Ženevský akt ratifikovali alebo k nemu pristúpili, v Osobitnej únii zastupovať Komisia. |
| --- | --- |

(1)

Únia sa v záujme toho, aby mohla riadne vykonávať svoju výlučnú právomoc vo vzťahu k spoločnej obchodnej politike, a v plnom súlade so svojimi záväzkami prijatými v rámci Dohody Svetovej obchodnej organizácie o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) stane zmluvnou stranou Ženevského aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“) na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1754 (3), ktorým sa tiež povoľuje členským štátom, aby v záujme Únie Ženevský akt ratifikovali alebo k nemu pristúpili. Zmluvné strany Ženevského aktu sú členmi Osobitnej únie vytvorenej na základe Lisabonskej dohody o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodného zápisu (ďalej len „Osobitná únia“). Pokiaľ ide o Ženevský akt, v súlade s rozhodnutím (EÚ) 2019/1754 má Úniu a tie členské štáty, ktoré Ženevský akt ratifikovali alebo k nemu pristúpili, v Osobitnej únii zastupovať Komisia.

| (2) | Je vhodné ustanoviť pravidlá, ktoré Únii umožnia vykonávať práva a plniť povinnosti ustanovené v Ženevskom akte, v mene Únie a v mene členských štátov, ktoré ratifikujú Ženevský akt alebo k nemu pristúpia. |
| --- | --- |

(2)

Je vhodné ustanoviť pravidlá, ktoré Únii umožnia vykonávať práva a plniť povinnosti ustanovené v Ženevskom akte, v mene Únie a v mene členských štátov, ktoré ratifikujú Ženevský akt alebo k nemu pristúpia.

| (3) | Ženevský akt chráni označenia pôvodu vrátane označení pôvodu v zmysle nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (4) a (EÚ) č. 1308/2013 (5) ako aj zemepisných označení v zmysle nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 251/2014 (6) a (EÚ) 2019/787 (7), pričom sa ďalej spoločne označujú v tomto nariadení ako „zemepisné označenia“. |
| --- | --- |

(3)

Ženevský akt chráni označenia pôvodu vrátane označení pôvodu v zmysle nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (4) a (EÚ) č. 1308/2013 (5) ako aj zemepisných označení v zmysle nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 251/2014 (6) a (EÚ) 2019/787 (7), pričom sa ďalej spoločne označujú v tomto nariadení ako „zemepisné označenia“.

| (4) | Po pristúpení Únie k Ženevskému aktu a potom pravidelne by Komisia mala podávať Medzinárodnému úradu Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „Medzinárodný úrad“) žiadosti o medzinárodný zápis zemepisných označení s pôvodom a ochranou na území Únie do registra Medzinárodného úradu (ďalej len „medzinárodný register“). Takéto žiadosti by mali byť založené na oznámeniach členských štátov, ktoré konajú na základe svojej vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť fyzickej osoby alebo právneho subjektu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo na žiadosť prijímateľa, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu. Pri vypracúvaní oznámení by členské štáty mali zvážiť hospodársky záujem na medzinárodnej ochrane dotknutých zemepisných označení a zohľadniť najmä výrobnú hodnotu a vývoznú hodnotu, ochranu podľa iných dohôd, ako aj súčasné alebo potenciálne zneužitie v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(4)

Po pristúpení Únie k Ženevskému aktu a potom pravidelne by Komisia mala podávať Medzinárodnému úradu Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „Medzinárodný úrad“) žiadosti o medzinárodný zápis zemepisných označení s pôvodom a ochranou na území Únie do registra Medzinárodného úradu (ďalej len „medzinárodný register“). Takéto žiadosti by mali byť založené na oznámeniach členských štátov, ktoré konajú na základe svojej vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť fyzickej osoby alebo právneho subjektu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo na žiadosť prijímateľa, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu. Pri vypracúvaní oznámení by členské štáty mali zvážiť hospodársky záujem na medzinárodnej ochrane dotknutých zemepisných označení a zohľadniť najmä výrobnú hodnotu a vývoznú hodnotu, ochranu podľa iných dohôd, ako aj súčasné alebo potenciálne zneužitie v tretích krajinách.

| (5) | Zápis zemepisných označení do medzinárodného registra by mal slúžiť na zabezpečenie kvalitných výrobkov, spravodlivej hospodárskej súťaže a ochrany spotrebiteľa. Vzhľadom na významnú kultúrnu a hospodársku hodnotu by sa mal zápis zemepisných označení posudzovať so zreteľom na hodnotu vytvorenú pre miestne komunity s cieľom podporiť rozvoj vidieka a nové pracovné príležitosti vo výrobe, spracovaní a iných súvisiacich službách. |
| --- | --- |

(5)

Zápis zemepisných označení do medzinárodného registra by mal slúžiť na zabezpečenie kvalitných výrobkov, spravodlivej hospodárskej súťaže a ochrany spotrebiteľa. Vzhľadom na významnú kultúrnu a hospodársku hodnotu by sa mal zápis zemepisných označení posudzovať so zreteľom na hodnotu vytvorenú pre miestne komunity s cieľom podporiť rozvoj vidieka a nové pracovné príležitosti vo výrobe, spracovaní a iných súvisiacich službách.

| (6) | S cieľom nadviazať s príslušnými zainteresovanými stranami trvalý dialóg by Komisia mala pravidelne využívať existujúce mechanizmy na konzultácie s členskými štátmi, obchodnými združeniami a výrobcami z Únie. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom nadviazať s príslušnými zainteresovanými stranami trvalý dialóg by Komisia mala pravidelne využívať existujúce mechanizmy na konzultácie s členskými štátmi, obchodnými združeniami a výrobcami z Únie.

| (7) | Mali by sa stanoviť príslušné postupy, aby Komisia mohla posúdiť zemepisné označenia s pôvodom v krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami Ženevského aktu, ale nie sú členskými štátmi (ďalej len „tretie zmluvné strany“), a sú zapísané v medzinárodnom registri, a to s cieľom prijímať rozhodnutia s ohľadom na ochranu v Únii a prípadne o vyhlásení neplatnosti takejto ochrany. |
| --- | --- |

(7)

Mali by sa stanoviť príslušné postupy, aby Komisia mohla posúdiť zemepisné označenia s pôvodom v krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami Ženevského aktu, ale nie sú členskými štátmi (ďalej len „tretie zmluvné strany“), a sú zapísané v medzinárodnom registri, a to s cieľom prijímať rozhodnutia s ohľadom na ochranu v Únii a prípadne o vyhlásení neplatnosti takejto ochrany.

| (8) | Presadzovanie ochrany zemepisných označení, ktoré majú pôvod v tretích zmluvných stranách, a ktoré sú zapísané v medzinárodnom registri, zo strany Únie by sa malo vykonávať v súlade s kapitolou III Ženevského aktu, a najmä s článkom 14 Ženevského aktu, v ktorom sa vyžaduje, aby každá zmluvná strana poskytla účinné právne prostriedky nápravy na ochranu zapísaných zemepisných označení a aby zaistila, že súdne konania na zabezpečenie ochrany takýchto označení môže iniciovať orgán verejnej moci alebo ktorákoľvek zainteresovaná strana, či už fyzická osoba alebo právny subjekt, verejný alebo súkromný, a to v súlade s príslušným právnym systémom a praxou uvedenej zmluvnej strany. |
| --- | --- |

(8)

Presadzovanie ochrany zemepisných označení, ktoré majú pôvod v tretích zmluvných stranách, a ktoré sú zapísané v medzinárodnom registri, zo strany Únie by sa malo vykonávať v súlade s kapitolou III Ženevského aktu, a najmä s článkom 14 Ženevského aktu, v ktorom sa vyžaduje, aby každá zmluvná strana poskytla účinné právne prostriedky nápravy na ochranu zapísaných zemepisných označení a aby zaistila, že súdne konania na zabezpečenie ochrany takýchto označení môže iniciovať orgán verejnej moci alebo ktorákoľvek zainteresovaná strana, či už fyzická osoba alebo právny subjekt, verejný alebo súkromný, a to v súlade s príslušným právnym systémom a praxou uvedenej zmluvnej strany.

| (9) | S cieľom zabezpečiť popri ochrane zemepisných označení aj ochranu únijných, regionálnych a národných ochranných známok a so zreteľom na záruku v súvislosti so staršími právami z ochrannej známky, ako sa uvádza v článku 13 ods. 1 Ženevského aktu, by sa mala zachovať koexistencia starších ochranných známok a zemepisných označení zapísaných v medzinárodnom registri, ktorým je zaručená ochrana alebo sú používané v Únii. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom zabezpečiť popri ochrane zemepisných označení aj ochranu únijných, regionálnych a národných ochranných známok a so zreteľom na záruku v súvislosti so staršími právami z ochrannej známky, ako sa uvádza v článku 13 ods. 1 Ženevského aktu, by sa mala zachovať koexistencia starších ochranných známok a zemepisných označení zapísaných v medzinárodnom registri, ktorým je zaručená ochrana alebo sú používané v Únii.

| (10) | Vzhľadom na výlučnú právomoc Únie vo vzťahu k spoločnej obchodnej politike by členské štáty, ktoré ešte nie sú zmluvnou stranou Lisabonskej dohody o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodného zápisu z roku 1958, ako bola revidovaná 14. júla 1967 v Štokholme a zmenená 28. septembra 1979 (ďalej len „Lisabonská dohoda“), nemali ratifikovať uvedenú dohodu, ani k nej pristúpiť. |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na výlučnú právomoc Únie vo vzťahu k spoločnej obchodnej politike by členské štáty, ktoré ešte nie sú zmluvnou stranou Lisabonskej dohody o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodného zápisu z roku 1958, ako bola revidovaná 14. júla 1967 v Štokholme a zmenená 28. septembra 1979 (ďalej len „Lisabonská dohoda“), nemali ratifikovať uvedenú dohodu, ani k nej pristúpiť.

| (11) | Členským štátom, ktoré už sú zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, by sa malo umožniť ňou zostať, najmä preto, aby sa zabezpečila kontinuita udelených práv a plnenie povinností ustanovených v uvedenej dohode. Mali by však konať výhradne v záujme Únie a v plnom súlade s výlučnou právomocou Únie. Uvedené členské štáty by preto mali uplatňovať svoje práva a povinnosti vyplývajúce z Lisabonskej dohody v plnom súlade s povolením udeleným Úniou podľa tohto nariadenia. S cieľom dodržiavať jednotný systém ochrany pre zemepisné označenia zavedený v Únii, pokiaľ ide o poľnohospodárske výrobky, a v záujme ďalšieho posilnenia harmonizácie v rámci vnútorného trhu by uvedené členské štáty nemali zapisovať podľa Lisabonskej dohody žiadne nové označenia pôvodu pre výrobky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 251/2014 alebo (EÚ) 2019/787. |
| --- | --- |

(11)

Členským štátom, ktoré už sú zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, by sa malo umožniť ňou zostať, najmä preto, aby sa zabezpečila kontinuita udelených práv a plnenie povinností ustanovených v uvedenej dohode. Mali by však konať výhradne v záujme Únie a v plnom súlade s výlučnou právomocou Únie. Uvedené členské štáty by preto mali uplatňovať svoje práva a povinnosti vyplývajúce z Lisabonskej dohody v plnom súlade s povolením udeleným Úniou podľa tohto nariadenia. S cieľom dodržiavať jednotný systém ochrany pre zemepisné označenia zavedený v Únii, pokiaľ ide o poľnohospodárske výrobky, a v záujme ďalšieho posilnenia harmonizácie v rámci vnútorného trhu by uvedené členské štáty nemali zapisovať podľa Lisabonskej dohody žiadne nové označenia pôvodu pre výrobky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 251/2014 alebo (EÚ) 2019/787.

| (12) | Členské štáty, ktoré už sú zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, majú zapísané označenia pôvodu podľa Lisabonskej dohody. Na účely umožnenia pokračovania ochrany uvedených zapísaných označení pôvodu podľa požiadaviek uvedenej dohody, Ženevského aktu a práva Únie by sa mali stanoviť prechodné opatrenia. |
| --- | --- |

(12)

Členské štáty, ktoré už sú zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, majú zapísané označenia pôvodu podľa Lisabonskej dohody. Na účely umožnenia pokračovania ochrany uvedených zapísaných označení pôvodu podľa požiadaviek uvedenej dohody, Ženevského aktu a práva Únie by sa mali stanoviť prechodné opatrenia.

| (13) | Členské štáty, ktoré už sú zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, chránia označenia pôvodu tretích zmluvných strán uvedenej dohody. S cieľom poskytnúť im prostriedky na plnenie ich medzinárodných záväzkov prijatých pred pristúpením Únie k Ženevskému aktu by sa malo stanoviť prechodné opatrenie, ktoré by malo byť účinné len na vnútroštátnej úrovni a nemalo by mať nijaký vplyv na obchod v rámci Únie ani na medzinárodný obchod. |
| --- | --- |

(13)

Členské štáty, ktoré už sú zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, chránia označenia pôvodu tretích zmluvných strán uvedenej dohody. S cieľom poskytnúť im prostriedky na plnenie ich medzinárodných záväzkov prijatých pred pristúpením Únie k Ženevskému aktu by sa malo stanoviť prechodné opatrenie, ktoré by malo byť účinné len na vnútroštátnej úrovni a nemalo by mať nijaký vplyv na obchod v rámci Únie ani na medzinárodný obchod.

| (14) | Je vhodné, aby poplatky, ktoré sa majú zaplatiť podľa Ženevského aktu a vykonávacieho predpisu k Lisabonskej dohode a Ženevskému aktu k Lisabonskej dohode (ďalej len „vykonávací predpis“) za podanie žiadosti o medzinárodný zápis zemepisného označenia na Medzinárodnom úrade, ako aj poplatky, ktoré sa majú zaplatiť v prípade ostatných údajov zapísaných v medzinárodnom registri a za poskytovanie výpisov, osvedčení alebo iných informácií týkajúcich sa obsahu uvedeného medzinárodného zápisu, znášal členský štát, v ktorom má zemepisné označenie pôvod, fyzická osoba alebo právny subjekt, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo prijímateľ, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu. Členské štáty by mali mať možnosť požadovať, aby fyzická osoba, právny subjekt alebo prijímateľ zaplatili niektoré alebo všetky poplatky. |
| --- | --- |

(14)

Je vhodné, aby poplatky, ktoré sa majú zaplatiť podľa Ženevského aktu a vykonávacieho predpisu k Lisabonskej dohode a Ženevskému aktu k Lisabonskej dohode (ďalej len „vykonávací predpis“) za podanie žiadosti o medzinárodný zápis zemepisného označenia na Medzinárodnom úrade, ako aj poplatky, ktoré sa majú zaplatiť v prípade ostatných údajov zapísaných v medzinárodnom registri a za poskytovanie výpisov, osvedčení alebo iných informácií týkajúcich sa obsahu uvedeného medzinárodného zápisu, znášal členský štát, v ktorom má zemepisné označenie pôvod, fyzická osoba alebo právny subjekt, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo prijímateľ, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu. Členské štáty by mali mať možnosť požadovať, aby fyzická osoba, právny subjekt alebo prijímateľ zaplatili niektoré alebo všetky poplatky.

| (15) | Na účely uhradenia akéhokoľvek nedoplatku v súvislosti s prevádzkovým rozpočtom Osobitnej únie by Únia mala byť schopná poskytnúť v rámci prostriedkov, ktoré sú dostupné na tento účel v ročnom rozpočte Únie, osobitný príspevok na základe rozhodnutia Zhromaždenia Osobitnej únie podľa článku 24 ods. 4 Ženevského aktu, a to so zreteľom na hospodársku a kultúrnu hodnotu ochrany zemepisných označení. |
| --- | --- |

(15)

Na účely uhradenia akéhokoľvek nedoplatku v súvislosti s prevádzkovým rozpočtom Osobitnej únie by Únia mala byť schopná poskytnúť v rámci prostriedkov, ktoré sú dostupné na tento účel v ročnom rozpočte Únie, osobitný príspevok na základe rozhodnutia Zhromaždenia Osobitnej únie podľa článku 24 ods. 4 Ženevského aktu, a to so zreteľom na hospodársku a kultúrnu hodnotu ochrany zemepisných označení.

| (16) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania členstva Únie v Osobitnej únii by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby stanovila zoznam zemepisných označení, ktoré sa majú zahrnúť do žiadosti o ich medzinárodný zápis, ktorá sa má podať na Medzinárodnom úrade po pristúpení k Ženevskému aktu a do každého následného podania, aby zamietla námietky, rozhodla o tom, či sa udelí ochrana zemepisného označenia zapísaného v medzinárodnom registri, aby stiahla zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu, podala žiadosť o zrušenie medzinárodného zápisu, podala oznámenie o stanovení neplatnosti ochrany v Únii týkajúcej sa zemepisného označenia zapísaného v medzinárodnom registri, ako aj udelila povolenie členským štátom vykonať akékoľvek potrebné úpravy, pokiaľ ide o označenie pôvodu pre výrobok, ktorý je chránený podľa nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 251/2014 alebo (EÚ) 2019/787, a oznámiť ich Medzinárodnému úradu. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (8). |
| --- | --- |

(16)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania členstva Únie v Osobitnej únii by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby stanovila zoznam zemepisných označení, ktoré sa majú zahrnúť do žiadosti o ich medzinárodný zápis, ktorá sa má podať na Medzinárodnom úrade po pristúpení k Ženevskému aktu a do každého následného podania, aby zamietla námietky, rozhodla o tom, či sa udelí ochrana zemepisného označenia zapísaného v medzinárodnom registri, aby stiahla zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu, podala žiadosť o zrušenie medzinárodného zápisu, podala oznámenie o stanovení neplatnosti ochrany v Únii týkajúcej sa zemepisného označenia zapísaného v medzinárodnom registri, ako aj udelila povolenie členským štátom vykonať akékoľvek potrebné úpravy, pokiaľ ide o označenie pôvodu pre výrobok, ktorý je chránený podľa nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 251/2014 alebo (EÚ) 2019/787, a oznámiť ich Medzinárodnému úradu. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (8).

| (17) | V súlade so zásadou proporcionality je na dosiahnutie základného cieľa, ktorým je umožniť Únii účasť v Osobitnej únii spôsobom, ktorý zabezpečí účinnú ochranu zemepisných označení EÚ na medzinárodnej úrovni, potrebné a vhodné stanoviť pravidlá a postupy pre opatrenia Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu. V súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(17)

V súlade so zásadou proporcionality je na dosiahnutie základného cieľa, ktorým je umožniť Únii účasť v Osobitnej únii spôsobom, ktorý zabezpečí účinnú ochranu zemepisných označení EÚ na medzinárodnej úrovni, potrebné a vhodné stanoviť pravidlá a postupy pre opatrenia Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu. V súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (18) | Je dôležité zabezpečiť, aby Komisia priebežne monitorovala a vyhodnocovala účasť Únie na Ženevskom akte. Na účely vykonania takéhoto hodnotenia by Komisia mala okrem iného zohľadniť počet zemepisných označení chránených a zapísaných podľa práva Únie, pre ktoré boli predložené žiadosti o medzinárodný zápis, prípady, kedy bola ochrana zamietnutá tretími zmluvnými stranami, vývoj počtu tretích krajín zúčastňujúcich sa na Ženevskom akte, opatrenia prijaté Komisiou na zvýšenie uvedeného počtu, ako aj vplyv súčasného stavu práva Únie, pokiaľ ide o zemepisné označenia, na príťažlivosť Ženevského aktu pre tretie krajiny, a tiež počet a druh zemepisných označení, ktoré majú pôvod v tretích krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami, a ktoré Únia zamietla, |
| --- | --- |

(18)

Je dôležité zabezpečiť, aby Komisia priebežne monitorovala a vyhodnocovala účasť Únie na Ženevskom akte. Na účely vykonania takéhoto hodnotenia by Komisia mala okrem iného zohľadniť počet zemepisných označení chránených a zapísaných podľa práva Únie, pre ktoré boli predložené žiadosti o medzinárodný zápis, prípady, kedy bola ochrana zamietnutá tretími zmluvnými stranami, vývoj počtu tretích krajín zúčastňujúcich sa na Ženevskom akte, opatrenia prijaté Komisiou na zvýšenie uvedeného počtu, ako aj vplyv súčasného stavu práva Únie, pokiaľ ide o zemepisné označenia, na príťažlivosť Ženevského aktu pre tretie krajiny, a tiež počet a druh zemepisných označení, ktoré majú pôvod v tretích krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami, a ktoré Únia zamietla,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

1.   V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá a postupy týkajúce sa činností Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“).

2.   Na účely tohto nariadenia výraz „zemepisné označenia“ zahŕňa označenia pôvodu v zmysle Ženevského aktu, vrátane označení pôvodu v zmysle nariadení (EÚ) č. 1151/2012 a (EÚ) č. 1308/2013 ako aj zemepisné označenia v zmysle nariadení (EÚ) č. 1151/2012, (EÚ) č. 1308/2013, (EÚ) č. 251/2014 a (EÚ) 2019/787.

Článok 2

Medzinárodný zápis zemepisných označení

1.   Po pristúpení Únie k Ženevskému aktu a potom pravidelne Komisia ako príslušný orgán v zmysle článku 3 Ženevského aktu podáva Medzinárodnému úradu Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „Medzinárodný úrad“) žiadosti o medzinárodný zápis zemepisných označení chránených a zapísaných podľa práva Únie a vzťahujúcich sa na výrobky s pôvodom v Únii podľa článku 5 ods. 1 a 2 Ženevského aktu.

2.   Na účel odseku 1 môžu členské štáty požiadať Komisiu, aby zapísala do medzinárodného registra zemepisné označenia, ktoré majú pôvod na ich území, a ktoré sú chránené a zapísané podľa práva Únie. Takéto žiadosti sa zakladajú na:

| a) | žiadosti fyzickej osoby alebo právneho subjektu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo na žiadosti prijímateľa, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu, alebo |
| --- | --- |

a)

žiadosti fyzickej osoby alebo právneho subjektu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo na žiadosti prijímateľa, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu, alebo

| b) | ich vlastnej iniciatíve. |
| --- | --- |

b)

ich vlastnej iniciatíve.

3.   Komisia na základe takýchto žiadostí prijme vykonávacie akty stanovujúce zoznam zemepisných označení uvedených v odseku 1 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 2.

Článok 3

Zrušenie zemepisného označenia, ktorý má pôvod v členskom štáte a je zapísaný v medzinárodnom registri

1.   Komisia prijme vykonávací akt s cieľom požiadať Medzinárodný úrad o zrušenie zápisu zemepisného označenia s pôvodom v členskom štáte v medzinárodnom registri za týchto okolností:

| a) | ak zemepisné označenie už nie je v Únii chránené; |
| --- | --- |

a)

ak zemepisné označenie už nie je v Únii chránené;

| b) | na žiadosť členského štátu, v ktorom má zemepisné označenie pôvod, pričom táto žiadosť sa zakladá:






  i) | na žiadosti fyzickej osoby alebo právneho subjektu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo na žiadosti prijímateľa, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu, alebo |
| --- | --- | --- |

b)

na žiadosť členského štátu, v ktorom má zemepisné označenie pôvod, pričom táto žiadosť sa zakladá:

i)

na žiadosti fyzickej osoby alebo právneho subjektu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo na žiadosti prijímateľa, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu, alebo

| ii) | na jeho vlastnej iniciatíve. |
| --- | --- |

ii)

na jeho vlastnej iniciatíve.

2.   Vykonávací akt uvedený v odseku 1 tohto článku sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 2.

3.   Komisia bezodkladne oznámi žiadosť o zrušenie Medzinárodnému úradu.

Článok 4

Uverejnenie zemepisných označení tretej krajiny zapísaných v medzinárodnom registri

1.   Komisia uverejní akýkoľvek medzinárodný zápis, ktorý je oznámený Medzinárodným úradom podľa článku 6 ods. 4 Ženevského aktu, že:

| a) | sa týka zemepisných označení zapísaných v medzinárodnom registri a v prípade ktorých zmluvná strana pôvodu, ako sa vymedzuje podľa článku 1 bodu xv) Ženevského aktu, nie je členským štátom; a |
| --- | --- |

a)

sa týka zemepisných označení zapísaných v medzinárodnom registri a v prípade ktorých zmluvná strana pôvodu, ako sa vymedzuje podľa článku 1 bodu xv) Ženevského aktu, nie je členským štátom; a

| b) | sa týka výrobku, v súvislosti s ktorým sa poskytuje ochrana zemepisných označení na úrovni Únie. |
| --- | --- |

b)

sa týka výrobku, v súvislosti s ktorým sa poskytuje ochrana zemepisných označení na úrovni Únie.

2.   Medzinárodný zápis uvedený v odseku 1 sa uverejní v sérii „C“Úradného vestníka Európskej únie. Uverejnenie obsahuje odkaz na druh výrobku a krajinu pôvodu.

Článok 5

Posúdenie zemepisných označení tretej krajiny zapísaných v medzinárodnom registri

1.   Komisia posúdi akýkoľvek medzinárodný zápis oznámený Medzinárodným úradom podľa článku 6 ods. 4 Ženevského aktu, ktorý sa týka zemepisných označení zapísaných v medzinárodnom registri a v prípade ktorých zmluvná strana pôvodu, ako sa vymedzuje podľa článku 1 bodu xv) Ženevského aktu, nie je členským štátom, a to s cieľom určiť, či zahŕňa povinné náležitosti stanovené v článku 5 ods. 2 vykonávacieho predpisu k Lisabonskej dohode a Ženevskému aktu (ďalej len „vykonávací predpis“), ako aj údaje o kvalite, dobrom mene alebo vlastnostiach, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 3 vykonávacieho predpisu, a overiť, či sa uverejnenie uvedené v článku 4 vzťahuje na výrobok, v súvislosti s ktorým sa poskytuje ochrana zemepisných označení na úrovni Únie.

2.   Posúdenie uvedené v odseku 1 sa vykoná do štyroch mesiacov od dátumu zápisu zemepisného označenia do medzinárodného registra a nezahŕňa posúdenie iných osobitných ustanovení Únie týkajúcich sa umiestňovania výrobkov na trh, a najmä sanitárnych a rastlinolekárskych noriem, obchodných noriem alebo označovania potravín.

Článok 6

Námietkové konanie v prípade zemepisných označení tretej krajiny zapísaných v medzinárodnom registri

1.   Do štyroch mesiacov od dátumu uverejnenia medzinárodného zápisu v súlade s článkom 4 môžu orgány členského štátu alebo tretej krajiny, inej než je zmluvná strana pôvodu podľa vymedzenia v článku 1 bode xv) Ženevského aktu, alebo fyzická alebo právnická osoba s oprávneným záujmom a so sídlom v Únii alebo v tretej krajine, inej než je zmluvná strana pôvodu, podať Komisii námietku.

Námietka sa podá v jednom z úradných jazykov inštitúcií Únie.

2.   Námietka uvedená v odseku 1 tohto článku je prípustná, iba ak sa podá v lehote stanovenej v odseku 1 tohto článku a ak sa zakladá na jednom alebo viacerých z týchto dôvodov:

| a) | zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri je v rozpore s názvom odrody rastliny alebo plemena zvieraťa a je pravdepodobné, že bude spotrebiteľa uvádzať do omylu, pokiaľ ide o skutočný pôvod výrobku; |
| --- | --- |

a)

zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri je v rozpore s názvom odrody rastliny alebo plemena zvieraťa a je pravdepodobné, že bude spotrebiteľa uvádzať do omylu, pokiaľ ide o skutočný pôvod výrobku;

| b) | zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri je celkovo alebo čiastočne homonymné so zemepisným označením, ktoré je už v Únii chránené, a v praxi nie je možné dostatočne odlíšiť podmienky miestneho a tradičného používania a prezentácie zemepisného označenia navrhovaného na ochranu a zemepisného označenia už chráneného v Únii, pričom sa zohľadní potreba zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie s dotknutými výrobcami a neuvádzať spotrebiteľov do omylu; |
| --- | --- |

b)

zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri je celkovo alebo čiastočne homonymné so zemepisným označením, ktoré je už v Únii chránené, a v praxi nie je možné dostatočne odlíšiť podmienky miestneho a tradičného používania a prezentácie zemepisného označenia navrhovaného na ochranu a zemepisného označenia už chráneného v Únii, pričom sa zohľadní potreba zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie s dotknutými výrobcami a neuvádzať spotrebiteľov do omylu;

| c) | ochrana v Únii týkajúca sa zemepisného označenia zapísaného do medzinárodného registra by porušila staršie právo z ochrannej známky na únijnej, regionálnej alebo národnej úrovni; |
| --- | --- |

c)

ochrana v Únii týkajúca sa zemepisného označenia zapísaného do medzinárodného registra by porušila staršie právo z ochrannej známky na únijnej, regionálnej alebo národnej úrovni;

| d) | ochrana v Únii týkajúca sa zemepisného označenia tretej krajiny by ohrozila používanie úplne alebo čiastočne rovnakého názvu alebo výlučný charakter ochrannej známky na únijnej, regionálnej alebo národnej úrovni alebo existenciu výrobkov, ktoré boli zákonne umiestnené na trh aspoň päť rokov pred dátumom uverejnenia medzinárodného zápisu v súlade s článkom 4; |
| --- | --- |

d)

ochrana v Únii týkajúca sa zemepisného označenia tretej krajiny by ohrozila používanie úplne alebo čiastočne rovnakého názvu alebo výlučný charakter ochrannej známky na únijnej, regionálnej alebo národnej úrovni alebo existenciu výrobkov, ktoré boli zákonne umiestnené na trh aspoň päť rokov pred dátumom uverejnenia medzinárodného zápisu v súlade s článkom 4;

| e) | zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri sa vzťahuje na výrobok, pre ktorý sa neposkytuje ochrana zemepisných označení na úrovni Únie; |
| --- | --- |

e)

zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri sa vzťahuje na výrobok, pre ktorý sa neposkytuje ochrana zemepisných označení na úrovni Únie;

| f) | názov, o ktorého zápis do registra sa žiada, je na území Únie druhový výraz; |
| --- | --- |

f)

názov, o ktorého zápis do registra sa žiada, je na území Únie druhový výraz;

| g) | nie sú splnené podmienky uvedené v článku 2 ods. 1 bodoch i) a ii) Ženevského aktu; |
| --- | --- |

g)

nie sú splnené podmienky uvedené v článku 2 ods. 1 bodoch i) a ii) Ženevského aktu;

| h) | zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri je homonymný názov, ktorý u spotrebiteľa vyvoláva mylnú domnienku, že výrobky pochádzajú z iného územia, a to aj vtedy, keď je názov presný, pokiaľ ide o skutočné územie, región alebo miesto pôvodu dotknutých výrobkov. |
| --- | --- |

h)

zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri je homonymný názov, ktorý u spotrebiteľa vyvoláva mylnú domnienku, že výrobky pochádzajú z iného územia, a to aj vtedy, keď je názov presný, pokiaľ ide o skutočné územie, región alebo miesto pôvodu dotknutých výrobkov.

3.   Dôvody námietky stanovené v odseku 2 posúdi Komisia vo vzťahu k územiu Únie alebo jeho časti.

Článok 7

Rozhodnutie o ochrane v Únii v prípade zemepisných označení tretej krajiny zapísaných v medzinárodnom registri

1.   Ak na základe posúdenia vykonaného podľa článku 5 boli splnené podmienky stanovené v uvedenom článku a nebola doručená žiadna námietka alebo bola doručená neprípustná námietka, Komisia v prípade potreby prostredníctvom vykonávacieho aktu zamietne akúkoľvek neprípustnú námietku a rozhodne o udelení ochrany zemepisného označenia. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 2.

2.   Ak na základe posúdenia vykonaného podľa článku 5 neboli splnené podmienky stanovené v uvedenom článku alebo ak bola doručená prípustná námietka, ako sa uvádza v článku 6 ods. 2, Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodne o tom, či sa udelí ochrana zemepisného označenia zapísaného v medzinárodnom registri. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 2. Pokiaľ ide o zemepisné označenia vzťahujúce sa na výrobky, ktoré nepatria do pôsobnosti výborov stanovených v článku 15 ods. 1, prijme rozhodnutie o udelení ochrany Komisia.

3.   V rozhodnutí, ktorým sa udeľuje ochrana zemepisného označenia v súlade s odsekom 1 alebo 2 tohto článku, sa stanoví rozsah udelenej ochrany a môžu sa uviesť podmienky, ktoré sú zlučiteľné so Ženevským aktom, a najmä sa v ňom udelí vymedzené prechodné obdobie podľa článku 17 Ženevského aktu a podľa článku 14 vykonávacieho predpisu.

4.   V súlade s článkom 15 ods. 1 Ženevského aktu Komisia oznámi Medzinárodnému úradu zamietnutie účinkov dotknutého medzinárodného zápisu na území Únie, a to do jedného roka od doručenia oznámenia o medzinárodnom zápise v súlade s článkom 6 ods. 4 Ženevského aktu, alebo v prípadoch uvedených v článku 5 prvom odseku rozhodnutia (EÚ) 2019/1754 do dvoch rokov od doručenia uvedeného oznámenia.

5.   Komisia môže z vlastnej iniciatívy alebo na základe náležite odôvodnenej žiadosti členského štátu, tretej krajiny alebo fyzickej alebo právnickej osoby s oprávneným záujmom prostredníctvom vykonávacieho aktu úplne alebo čiastočne stiahnuť zamietnutie, ktoré už bolo oznámené Medzinárodnému úradu. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 2.

Komisia takéto stiahnutie bezodkladne oznámi Medzinárodnému úradu.

Článok 8

Používanie zemepisných označení

1.   Vykonávacie akty prijaté Komisiou podľa článku 7 sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté iné osobitné ustanovenia Únie týkajúce sa umiestňovania výrobkov na trh, a najmä ustanovenia o spoločnej organizácii poľnohospodárskych trhov, sanitárnych a rastlinolekárskych normách a označovaní potravín.

2.   S výhradou odseku 1 môže zemepisné označenia chránené podľa tohto nariadenia používať akýkoľvek hospodársky subjekt, ktorý uvádza výrobok na trh v súlade s medzinárodným zápisom uvedených zemepisných označení.

Článok 9

Vyhlásenie neplatnosti účinkov v Únii v prípade zemepisného označenia tretej krajiny zapísaného v medzinárodnom registri

1.   Komisia môže z vlastnej iniciatívy alebo na základe náležite odôvodnenej žiadosti členského štátu, tretej krajiny alebo fyzickej alebo právnickej osoby s oprávneným záujmom prostredníctvom vykonávacieho aktu úplne alebo čiastočne vyhlásiť neplatnosť účinkov ochrany zemepisného označenia v Únii, ak sa vyskytne jedna alebo viaceré z týchto okolností:

| a) | zemepisné označenie už nie je chránené v zmluvnej strane pôvodu; |
| --- | --- |

a)

zemepisné označenie už nie je chránené v zmluvnej strane pôvodu;

| b) | zemepisné označenie už nie je zapísané v medzinárodnom registri; |
| --- | --- |

b)

zemepisné označenie už nie je zapísané v medzinárodnom registri;

| c) | už nie je zabezpečený súlad s povinnými náležitosťami stanovenými v článku 5 ods. 2 vykonávacieho predpisu alebo s údajmi týkajúcimi sa kvality, dobrého mena alebo vlastností, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 3 vykonávacieho predpisu. |
| --- | --- |

c)

už nie je zabezpečený súlad s povinnými náležitosťami stanovenými v článku 5 ods. 2 vykonávacieho predpisu alebo s údajmi týkajúcimi sa kvality, dobrého mena alebo vlastností, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 3 vykonávacieho predpisu.

2.   Vykonávacie akty uvedené v odseku 1 tohto článku sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 2 a až po tom, ako fyzické osoby alebo právne subjekty, ako sa uvádzajú v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo prijímatelia, ako sa vymedzujú v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu, dostanú príležitosť obhájiť svoje práva.

3.   Ak už nie je možné podať odvolanie proti vyhláseniu neplatnosti, Komisia bezodkladne oznámi Medzinárodnému úradu vyhlásenie neplatnosti účinkov medzinárodného zápisu zemepisného označenia na území Únie v súlade s odsekom 1 písm. a) alebo c).

Článok 10

Vzťah k ochranným známkam

1.   Ochranou zemepisného označenia nie je dotknutá platnosť staršej ochrannej známky na únijnej, regionálnej alebo národnej úrovni, o ktorú sa požiadalo alebo ktorá bola zapísaná v dobrej viere alebo sa nadobudla v dôsledku používania v dobrej viere na území členského štátu, regionálnej únie členských štátov alebo Únie.

2.   Zemepisné označenie zapísané v medzinárodnom registri nie je chránené na území Únie, ak by ochrana uvedeného zemepisného označenia na území Únie mohla vzhľadom na dobré meno a povesť ochrannej známky a dĺžku jej používania uviesť spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o skutočnú identitu výrobku.

3.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, ochranná známka, o ktorú sa požiadalo alebo ktorá bola zapísaná v dobrej viere alebo sa nadobudla v dôsledku používania, ak uvedenú možnosť ustanovuje uplatniteľné právo, v dobrej viere na území členského štátu, regionálnej únie členských štátov alebo Únie pred dátumom, keď Medzinárodný úrad oznámil Komisii uverejnenie medzinárodného zápisu zemepisného označenia, a ktorej použitie by bolo v rozpore s ochranou zemepisného označenia, sa môže aj naďalej používať a obnovovať pre dotknutý výrobok bez ohľadu na ochranu zemepisného označenia za predpokladu, že neexistujú žiadne dôvody vyhlásiť ju za neplatnú alebo ju zrušiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1001 (9) alebo podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2436 (10). V takých prípadoch sa povolí používanie zemepisného označenia, ako aj používanie dotknutej ochrannej známky.

Článok 11

Prechodné ustanovenia týkajúce sa označení pôvodu s pôvodom v členských štátoch, ktoré už sú zapísané podľa Lisabonskej dohody

1.   Pokiaľ ide o každé označenie pôvodu s pôvodom v členskom štáte, ktorý je zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, pre výrobok, ktorý je chránený podľa jedného z nariadení uvedených v článku 1 tohto nariadenia, dotknutý členský štát, na základe žiadosti fyzickej osoby alebo právneho subjektu ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo žiadosti prijímateľa, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu, alebo svojej vlastnej iniciatívy, si zvolí, či požiada o:

| a) | medzinárodný zápis uvedeného označenia pôvodu podľa Ženevského aktu, ak dotknutý členský štát ratifikoval Ženevský akt alebo k nemu pristúpil v súlade s povolením uvedeným v článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2019/1754, alebo |
| --- | --- |

a)

medzinárodný zápis uvedeného označenia pôvodu podľa Ženevského aktu, ak dotknutý členský štát ratifikoval Ženevský akt alebo k nemu pristúpil v súlade s povolením uvedeným v článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2019/1754, alebo

| b) | zrušenie zápisu uvedeného označenia pôvodu v medzinárodnom registri. |
| --- | --- |

b)

zrušenie zápisu uvedeného označenia pôvodu v medzinárodnom registri.

Dotknutý členský štát oznámi Komisii svoj výber uvedený v prvom pododseku do 14. novembra 2022.

V situáciách uvedených v prvom pododseku písm. a) overí dotknutý členský štát v koordinácii s Komisiou na Medzinárodnom úrade všetky zmeny, ktoré sa majú vykonať podľa článku 7 ods. 4 vykonávacieho predpisu na účely zápisu podľa Ženevského aktu.

Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu povolí dotknutému členskému štátu, aby vykonal potrebné úpravy a oznámil ich Medzinárodnému úradu. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 2.

2.   Pokiaľ ide o označenie pôvodu s pôvodom v členskom štáte, ktorý je zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, pre výrobok, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti jedného z nariadení uvedených v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia, ale nie je chránený podľa žiadneho z uvedených nariadení, dotknutý členský štát, na základe žiadosti fyzickej osoby alebo právneho subjektu, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo žiadosti prijímateľa, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu, alebo svojej vlastnej iniciatívy, si zvolí, či požiada o:

| a) | zápis uvedeného označenia pôvodu podľa dotknutého nariadenia, alebo |
| --- | --- |

a)

zápis uvedeného označenia pôvodu podľa dotknutého nariadenia, alebo

| b) | zrušenie zápisu uvedeného označenia pôvodu v medzinárodnom registri. |
| --- | --- |

b)

zrušenie zápisu uvedeného označenia pôvodu v medzinárodnom registri.

Dotknutý členský štát oznámi Komisii svoj výber uvedený v prvom pododseku a podá príslušnú žiadosť do 14. novembra 2022.

V situáciách uvedených v prvom pododseku písm. a) dotknutý členský štát požiada o medzinárodný zápis uvedeného označenia pôvodu podľa Ženevského aktu, ak uvedený členský štát ratifikoval Ženevský akt alebo k nemu pristúpil v súlade s povolením uvedeným v článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2019/1754, do jedného roka od dátumu zápisu zemepisného označenia podľa uplatniteľného nariadenia. Uplatňuje sa tretí a štvrtý pododsek odseku 1.

V prípade, že sa žiadosť o zápis podľa uplatniteľného nariadenia zamietne a vyčerpali sa súvisiace správne a súdne prostriedky nápravy, alebo ak žiadosť o zápis Ženevského aktu nebola podaná v súlade s tretím pododsekom toho odseku, dotknutý členský štát bezodkladne požiada o zrušenie zápisu uvedeného označenia pôvodu v medzinárodnom registri.

3.   Pokiaľ ide o označenia pôvodu pre výrobky, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti jedného z nariadení uvedených v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia, v súvislosti s ktorými sa neposkytuje ochrana zemepisných označení na úrovni Únie, môže členský štát, ktorý už je zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, zachovať akýkoľvek existujúci zápis v medzinárodnom registri.

Takýto členský štát môže tiež predložiť ďalšie žiadosti o zápis takýchto označení pôvodu s pôvodom na jeho území do medzinárodného registra podľa Lisabonskej dohody, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | dotknutý členský štát oznámil Komisii návrh žiadosti o zápis takýchto označení pôvodu; takéto oznámenie obsahuje dôkaz o tom, že daná žiadosť spĺňa požiadavky na zápis podľa Lisabonskej dohody; a |
| --- | --- |

a)

dotknutý členský štát oznámil Komisii návrh žiadosti o zápis takýchto označení pôvodu; takéto oznámenie obsahuje dôkaz o tom, že daná žiadosť spĺňa požiadavky na zápis podľa Lisabonskej dohody; a

| b) | Komisia do dvoch mesiacov od takéhoto oznámenia nevydala záporné stanovisko; záporné stanovisko sa môže vydať len po porade s dotknutým členským štátom a vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch, keď dôkaz požadovaný podľa písmena a) dostatočne nepreukazuje, že sú splnené požiadavky na zápis podľa Lisabonskej dohody, alebo ak by zápis mal nepriaznivý vplyv na obchodnú politiku Únie. |
| --- | --- |

b)

Komisia do dvoch mesiacov od takéhoto oznámenia nevydala záporné stanovisko; záporné stanovisko sa môže vydať len po porade s dotknutým členským štátom a vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch, keď dôkaz požadovaný podľa písmena a) dostatočne nepreukazuje, že sú splnené požiadavky na zápis podľa Lisabonskej dohody, alebo ak by zápis mal nepriaznivý vplyv na obchodnú politiku Únie.

V prípade žiadosti o ďalšie informácie zo strany Komisie v súvislosti s oznámením podľa druhého pododseku písm. a) je lehota, počas ktorej má Komisia konať, jeden mesiac od prijatia požadovaných informácií.

Komisia okamžite informuje ostatné členské štáty o každom oznámení vykonanom podľa druhého pododseku písm. a).

Článok 12

Prechodná ochrana týkajúca sa označení pôvodu s pôvodom v tretej krajine, ktoré sú zapísané podľa Lisabonskej dohody

1.   Tie členské štáty, ktoré boli zmluvnou stranou Lisabonskej dohody pred pristúpením Únie k Ženevskému aktu, môžu pokračovať v ochrane označení pôvodu s pôvodom v tretej krajine, ktorá je zmluvnou stranou Lisabonskej dohody, a to prostredníctvom vnútroštátneho systému ochrany a s účinnosťou od dátumu, keď sa Únia stane zmluvnou stranou Ženevského aktu, pokiaľ ide o označenia pôvodu zapísané k uvedenému dátumu podľa Lisabonskej dohody.

2.   Ochrana uvedená v odseku 1:

| a) | sa nahradí ochranou v rámci systému ochrany Únie pre konkrétne označenie pôvodu v prípade, ak sa ochrana poskytuje na základe rozhodnutia prijatého podľa článku 7 tohto nariadenia po pristúpení dotknutej tretej krajiny k Ženevskému aktu a pod podmienkou, že ochrana poskytnutá na základe rozhodnutia prijatého podľa článku 7 tohto nariadenia zachováva kontinuitu ochrany príslušného označenia pôvodu v príslušnom členskom štáte; |
| --- | --- |

a)

sa nahradí ochranou v rámci systému ochrany Únie pre konkrétne označenie pôvodu v prípade, ak sa ochrana poskytuje na základe rozhodnutia prijatého podľa článku 7 tohto nariadenia po pristúpení dotknutej tretej krajiny k Ženevskému aktu a pod podmienkou, že ochrana poskytnutá na základe rozhodnutia prijatého podľa článku 7 tohto nariadenia zachováva kontinuitu ochrany príslušného označenia pôvodu v príslušnom členskom štáte;

| b) | zanikne pre konkrétne označenie pôvodu, keď sa skončia účinky medzinárodného zápisu. |
| --- | --- |

b)

zanikne pre konkrétne označenie pôvodu, keď sa skončia účinky medzinárodného zápisu.

3.   Ak označenie pôvodu s pôvodom v tretej krajine nie je zapísané podľa tohto nariadenia, alebo ak vnútroštátna ochrana nie je nahradená v súlade s odsekom 2 písm. a), je za dôsledky takejto vnútroštátnej ochrany zodpovedný výlučne dotknutý členský štát.

4.   Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa odseku 1 majú účinky iba na vnútroštátnej úrovni a nesmú mať nijaký vplyv na obchod v rámci Únie ani na medzinárodný obchod.

5.   Členské štáty uvedené v odseku 1 zašlú Komisii každé oznámenie Medzinárodného úradu podľa Lisabonskej dohody. Komisia následne zašle uvedené oznámenie všetkým ostatným členským štátom.

6.   Členské štáty uvedené v odseku 1 tohto článku oznámia Medzinárodnému úradu, že nemôžu zabezpečiť vnútroštátnu ochranu označenia pôvodu pre výrobok, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti jedného z nariadení uvedených v článku 1 ods. 2 tohto nariadenia a ktorý bol zapísaný a im oznámený podľa Lisabonskej dohody, a to od dátumu, keď sa Únia stane zmluvnou stranou Ženevského aktu.

Článok 13

Poplatky

Poplatky, ktoré sa majú zaplatiť podľa článku 7 Ženevského aktu, ako sa uvádza vo vykonávacom predpise, znáša členský štát, v ktorom má zemepisné označenie pôvod, alebo fyzická osoba alebo právny subjekt, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 bode ii) Ženevského aktu, alebo prijímateľ, ako sa vymedzuje v článku 1 bode xvii) Ženevského aktu. Členské štáty môžu požadovať, aby fyzická osoba, právny subjekt alebo prijímateľ zaplatili niektoré alebo všetky poplatky.

Článok 14

Osobitný finančný príspevok

Ak sa príjem z Osobitnej únie odvodzuje v súlade s článkom 24 ods. 2 písm. v) Ženevského aktu, Únia môže poskytnúť osobitný príspevok v rámci prostriedkov dostupných na uvedený účel v ročnom rozpočte Únie.

Článok 15

Postup výboru

1.   Komisii pomáhajú tieto výbory v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011, pokiaľ ide o tieto výrobky:

| a) | v prípade výrobkov sektora vinohradníctva a vinárstva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 92 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, Výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov zriadený podľa článku 229 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

a)

v prípade výrobkov sektora vinohradníctva a vinárstva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 92 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, Výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov zriadený podľa článku 229 uvedeného nariadenia;

| b) | v prípade aromatizovaných vínnych výrobkov, ako sú vymedzené v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 251/2014, Výbor pre aromatizované vínne výrobky zriadený podľa článku 34 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

b)

v prípade aromatizovaných vínnych výrobkov, ako sú vymedzené v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 251/2014, Výbor pre aromatizované vínne výrobky zriadený podľa článku 34 uvedeného nariadenia;

| c) | v prípade liehovín, ako sú vymedzené v článku 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (11), Výbor pre liehoviny uvedený v článku 47 nariadenia (EÚ) 2019/787; |
| --- | --- |

c)

v prípade liehovín, ako sú vymedzené v článku 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (11), Výbor pre liehoviny uvedený v článku 47 nariadenia (EÚ) 2019/787;

| d) | v prípade poľnohospodárskych výrobkov a potravín, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 2 ods. 1 pododseku 1 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Výbor pre politiku kvality poľnohospodárskych výrobkov zriadený podľa článku 57 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

d)

v prípade poľnohospodárskych výrobkov a potravín, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 2 ods. 1 pododseku 1 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Výbor pre politiku kvality poľnohospodárskych výrobkov zriadený podľa článku 57 uvedeného nariadenia.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 16

Monitorovanie a preskúmanie

Do 14. novembra 2021 Komisia posúdi účasť Únie na Ženevskom akte a Európskemu parlamentu a Rade predloží správu o hlavných zisteniach. Základ pre uvedené posúdenie predstavujú okrem iného tieto aspekty:

| a) | počet zemepisných označení, ktoré sú chránené a zapísané podľa práva Únie, a pre ktoré boli predložené žiadosti o medzinárodný zápis, a prípady, kedy bola ochrana zamietnutá tretími zmluvnými stranami; |
| --- | --- |

a)

počet zemepisných označení, ktoré sú chránené a zapísané podľa práva Únie, a pre ktoré boli predložené žiadosti o medzinárodný zápis, a prípady, kedy bola ochrana zamietnutá tretími zmluvnými stranami;

| b) | vývoj počtu tretích krajín zúčastňujúcich sa na Ženevskom akte a opatrenia prijaté Komisiou na zvýšenie uvedeného počtu, ako aj vplyv súčasného stavu práva Únie, pokiaľ ide o zemepisné označenia, na príťažlivosť Ženevského aktu pre tretie krajiny; a |
| --- | --- |

b)

vývoj počtu tretích krajín zúčastňujúcich sa na Ženevskom akte a opatrenia prijaté Komisiou na zvýšenie uvedeného počtu, ako aj vplyv súčasného stavu práva Únie, pokiaľ ide o zemepisné označenia, na príťažlivosť Ženevského aktu pre tretie krajiny; a

| c) | počet a druh zemepisných označení tretej krajiny, ktoré Únia zamietla. |
| --- | --- |

c)

počet a druh zemepisných označení tretej krajiny, ktoré Únia zamietla.

Článok 17

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 23. októbra 2019

Za Európsky parlament

predseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

predsedníčka

T. TUPPURAINEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 55.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 16. apríla 2019 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 7. októbra 2019.

2

(3)  Rozhodnutie Rady EÚ 2019/1754 zo 7. októbra 2019 o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (pozri stranu 12 tohto úradného vestníka).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 251/2014 z 26. februára 2014 o vymedzení, opise, obchodnej úprave, označovaní a ochrane zemepisných označení aromatizovaných vínnych výrobkov a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 1601/91 (Ú. v. EÚ L 84, 20.3.2014, s. 14).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 zo 17. apríla 2019 o definovaní, popise, prezentácii a označovaní liehovín, používaní názvov liehovín pri prezentácii a označovaní iných potravín, ochrane zemepisných označení liehovín, používaní etylalkoholu a destilátov poľnohospodárskeho pôvodu v alkoholických nápojoch a o zrušení nariadenia (ES) č. 110/2008 (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1001 zo 14. júna 2017 o ochrannej známke Európskej únie (Ú. v. EÚ L 154, 16.6.2017, s. 1).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2436 zo 16. decembra 2015 o aproximácii právnych predpisov členských štátov v oblasti ochranných známok (Ú. v. EÚ L 336, 23.12.2015, s. 1).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 z 15. januára 2008 o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia (EHS) č. 1576/89 (Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 16), čiastočne v platnosti do 24. mája 2021.

11

---

Vyhlásenie Komisie o možnom rozšírení ochrany zemepisných označení EÚ na nepoľnohospodárske výrobky

Komisia berie na vedomie uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2015 o možnom rozšírení ochrany zemepisných označení EÚ na nepoľnohospodárske výrobky.

Na doplnenie štúdie z roku 2013 iniciovala Komisia v novembri 2018 štúdiu s cieľom získať ďalšie hospodárske a právne dôkazy o ochrane nepoľnohospodárskych zemepisných označení na jednotnom trhu a ďalšie údaje o otázkach, ako sú konkurencieschopnosť, nekalá hospodárska súťaž, falšovanie, vnímanie zo strany spotrebiteľov, náklady/prínosy, ako aj o účinnosti modelov ochrany nepoľnohospodárskych zemepisných označení z hľadiska zásady proporcionality.

V súlade so zásadami lepšej právnej regulácie a so záväzkami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva Komisia preskúma štúdiu, ako aj správu o účasti Únie na Ženevskom akte, ako sa uvádza v článku o monitorovaní a preskúmaní nariadenia o činnosti Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach, a zváži akékoľvek ďalšie možné kroky.

---

Vyhlásenie Komisie o postupe stanovenom v článku 11 ods. 3 nariadenia

Komisia poznamenáva, že hoci je postup stanovený v článku 11 ods. 3 nariadenia z právneho hľadiska nevyhnutný vzhľadom na výlučnú právomoc Únie, v kontexte súčasného acquis EÚ by akýkoľvek takýto zásah Komisie bol výnimočný a riadne odôvodnený. Komisia počas konzultácií s členským štátom vynaloží všetko úsilie na to, aby spolu s ním odstránila akékoľvek obavy, aby sa predišlo vydaniu záporného stanoviska. Komisia poznamenáva, že každé záporné stanovisko sa príslušnému členskému štátu oznámi písomne a v súlade s článkom 296 ZFEÚ sa v ňom uvedú dôvody, na ktorých sa zakladá. Komisia ďalej poznamenáva, že záporné stanovisko nebráni predloženiu ďalšej žiadosti týkajúcej sa rovnakého označenia pôvodu, ak sa dôvody záporného stanoviska následne náležite vyriešili alebo už neplatia.

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 24.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 271/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 271/12

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/1754

zo 7. októbra 2019

o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

keďže:

| (1) | Lisabonskou dohodou o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodného zápisu z 31. októbra 1958 (ďalej len „Lisabonská dohoda“) sa vytvorila osobitná únia (ďalej len „Osobitná únia“) v rámci Únie na ochranu priemyslového vlastníctva, ktorá bola zriadená Dohovorom na ochranu priemyslového vlastníctva podpísaným v Paríži 20. marca 1883 (ďalej len „Parížsky dohovor“). Podľa ustanovení Lisabonskej dohody sa zmluvné strany zaväzujú chrániť označenia pôvodu výrobkov iných krajín na svojich územiach v rámci Osobitnej únie, ktoré sú ako také uznávané a chránené v krajine pôvodu a ktoré sú zapísané na Medzinárodnom úrade Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „WIPO“), pokiaľ tieto strany do jedného roka od doručenia oznámenia o takomto zápise nevyhlásia, že takúto ochranu nie sú schopné zabezpečiť. |
| --- | --- |

(1)

Lisabonskou dohodou o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodného zápisu z 31. októbra 1958 (ďalej len „Lisabonská dohoda“) sa vytvorila osobitná únia (ďalej len „Osobitná únia“) v rámci Únie na ochranu priemyslového vlastníctva, ktorá bola zriadená Dohovorom na ochranu priemyslového vlastníctva podpísaným v Paríži 20. marca 1883 (ďalej len „Parížsky dohovor“). Podľa ustanovení Lisabonskej dohody sa zmluvné strany zaväzujú chrániť označenia pôvodu výrobkov iných krajín na svojich územiach v rámci Osobitnej únie, ktoré sú ako také uznávané a chránené v krajine pôvodu a ktoré sú zapísané na Medzinárodnom úrade Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „WIPO“), pokiaľ tieto strany do jedného roka od doručenia oznámenia o takomto zápise nevyhlásia, že takúto ochranu nie sú schopné zabezpečiť.

| (2) | Zmluvnými stranami Lisabonskej dohody je sedem členských štátov, a to Bulharsko (od roku 1975), Česká republika (od roku 1993), Francúzsko (od roku 1966), Taliansko (od roku 1968), Maďarsko (od roku 1967), Portugalsko (od roku 1966) a Slovensko (od roku 1993). Tri ďalšie členské štáty Lisabonskú dohodu podpísali, ale neratifikovali, a to Grécko, Španielsko a Rumunsko. Únia samotná nie je stranou Lisabonskej dohody, keďže v dohode sa stanovuje, že k nej môžu pristúpiť len krajiny. |
| --- | --- |

(2)

Zmluvnými stranami Lisabonskej dohody je sedem členských štátov, a to Bulharsko (od roku 1975), Česká republika (od roku 1993), Francúzsko (od roku 1966), Taliansko (od roku 1968), Maďarsko (od roku 1967), Portugalsko (od roku 1966) a Slovensko (od roku 1993). Tri ďalšie členské štáty Lisabonskú dohodu podpísali, ale neratifikovali, a to Grécko, Španielsko a Rumunsko. Únia samotná nie je stranou Lisabonskej dohody, keďže v dohode sa stanovuje, že k nej môžu pristúpiť len krajiny.

| (3) | Dňa 20. mája 2015 bol prijatý Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“), ktorým sa revidovala Lisabonská dohoda. Ženevským aktom sa najmä rozširuje rozsah pôsobnosti Osobitnej únie s cieľom rozšíriť ochranu označení pôvodu výrobkov na všetky zemepisné označenia v zmysle Dohody Svetovej obchodnej organizácie o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva. Ženevský akt je zlučiteľný s uvedenou dohodou a s príslušným právom Únie o ochrane označení pôvodu a zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a umožňuje medzivládnym organizáciám stať sa zmluvnými stranami. |
| --- | --- |

(3)

Dňa 20. mája 2015 bol prijatý Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“), ktorým sa revidovala Lisabonská dohoda. Ženevským aktom sa najmä rozširuje rozsah pôsobnosti Osobitnej únie s cieľom rozšíriť ochranu označení pôvodu výrobkov na všetky zemepisné označenia v zmysle Dohody Svetovej obchodnej organizácie o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva. Ženevský akt je zlučiteľný s uvedenou dohodou a s príslušným právom Únie o ochrane označení pôvodu a zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a umožňuje medzivládnym organizáciám stať sa zmluvnými stranami.

| (4) | Únia má výlučnú právomoc v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje Ženevský akt. Toto potvrdil aj rozsudok Súdneho dvora z 25. októbra 2017 vo veci C-389/15 (1), v ktorom sa objasnilo, že návrh revidovanej Lisabonskej dohody, ktorý bol následne prijatý ako Ženevský akt, má v zásade za cieľ uľahčiť a spravovať obchod medzi Úniou a tretími štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami Lisabonskej dohody a má priamy a bezprostredný vplyv na tento obchod. Rokovanie o Ženevskom akte preto patrilo do výlučnej právomoci Únie priznanej v článku 3 ods. 1 písm. e) ZFEÚ, keďže sa týkalo oblasti spoločnej obchodnej politiky uvedenej v článku 207 ods. 1 ZFEÚ, najmä pokiaľ ide o obchodné aspekty duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

(4)

Únia má výlučnú právomoc v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje Ženevský akt. Toto potvrdil aj rozsudok Súdneho dvora z 25. októbra 2017 vo veci C-389/15 (1), v ktorom sa objasnilo, že návrh revidovanej Lisabonskej dohody, ktorý bol následne prijatý ako Ženevský akt, má v zásade za cieľ uľahčiť a spravovať obchod medzi Úniou a tretími štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami Lisabonskej dohody a má priamy a bezprostredný vplyv na tento obchod. Rokovanie o Ženevskom akte preto patrilo do výlučnej právomoci Únie priznanej v článku 3 ods. 1 písm. e) ZFEÚ, keďže sa týkalo oblasti spoločnej obchodnej politiky uvedenej v článku 207 ods. 1 ZFEÚ, najmä pokiaľ ide o obchodné aspekty duševného vlastníctva.

| (5) | Pokiaľ ide o určité poľnohospodárske výrobky, Únia zaviedla jednotné a komplexné systémy na ochranu zemepisných označení pre vína (1970), liehoviny (1989), aromatizované vína (1991) a ďalšie poľnohospodárske výrobky a potraviny (1992). Na základe výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ZFEÚ by členské štáty nemali mať vnútroštátne systémy ochrany na ochranu poľnohospodárskych označení pôvodu a zemepisných označení tretích členských krajín Osobitnej únie. Keďže však Únia nie je zmluvnou stranou Ženevského aktu, nemôže v zmysle jeho ustanovení predložiť poľnohospodárske označenia pôvodu a zemepisné označenia zapísané na úrovni Únie na ochranu v rámci Osobitnej únie, ani ho nemôže chrániť označenia pôvodu a zemepisné označenia tretích členských krajín prostredníctvom systémov ochrany zriadených Úniou. |
| --- | --- |

(5)

Pokiaľ ide o určité poľnohospodárske výrobky, Únia zaviedla jednotné a komplexné systémy na ochranu zemepisných označení pre vína (1970), liehoviny (1989), aromatizované vína (1991) a ďalšie poľnohospodárske výrobky a potraviny (1992). Na základe výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ZFEÚ by členské štáty nemali mať vnútroštátne systémy ochrany na ochranu poľnohospodárskych označení pôvodu a zemepisných označení tretích členských krajín Osobitnej únie. Keďže však Únia nie je zmluvnou stranou Ženevského aktu, nemôže v zmysle jeho ustanovení predložiť poľnohospodárske označenia pôvodu a zemepisné označenia zapísané na úrovni Únie na ochranu v rámci Osobitnej únie, ani ho nemôže chrániť označenia pôvodu a zemepisné označenia tretích členských krajín prostredníctvom systémov ochrany zriadených Úniou.

| (6) | V záujme toho, aby Únia mohla riadne uplatňovať svoju výlučnú právomoc v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje Ženevský akt, a svoje funkcie v kontexte svojich výlučných systémov ochrany poľnohospodárskych označení pôvodu a zemepisných označení, by Únia mala pristúpiť k Ženevskému aktu a stať jeho zmluvnou stranou. |
| --- | --- |

(6)

V záujme toho, aby Únia mohla riadne uplatňovať svoju výlučnú právomoc v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje Ženevský akt, a svoje funkcie v kontexte svojich výlučných systémov ochrany poľnohospodárskych označení pôvodu a zemepisných označení, by Únia mala pristúpiť k Ženevskému aktu a stať jeho zmluvnou stranou.

| (7) | Pristúpenie Únie k Ženevskému aktu je v súlade s článkom 17 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, v ktorom sa stanovuje ochrana duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

(7)

Pristúpenie Únie k Ženevskému aktu je v súlade s článkom 17 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, v ktorom sa stanovuje ochrana duševného vlastníctva.

| (8) | Únia by sa mala usilovať o regularizáciu otázky svojich hlasovacích práv v Zhromaždení Osobitnej únie Ženevského aktu s cieľom zaistiť svoju účinnú účasť na rozhodovacích procesoch vzhľadom na článok 22 ods. 4 písm. b) bod ii) Ženevského aktu. Je preto žiaduce, aby sa členským štátom, ktoré si to želajú, povolilo v záujme Únie ratifikovať Ženevský akt alebo k nemu pristúpiť popri Únii. |
| --- | --- |

(8)

Únia by sa mala usilovať o regularizáciu otázky svojich hlasovacích práv v Zhromaždení Osobitnej únie Ženevského aktu s cieľom zaistiť svoju účinnú účasť na rozhodovacích procesoch vzhľadom na článok 22 ods. 4 písm. b) bod ii) Ženevského aktu. Je preto žiaduce, aby sa členským štátom, ktoré si to želajú, povolilo v záujme Únie ratifikovať Ženevský akt alebo k nemu pristúpiť popri Únii.

| (9) | Zároveň sa tým umožní zaistiť kontinuitu práv vyplývajúcich z existujúceho členstva siedmich členských štátov v Osobitnej únii. |
| --- | --- |

(9)

Zároveň sa tým umožní zaistiť kontinuitu práv vyplývajúcich z existujúceho členstva siedmich členských štátov v Osobitnej únii.

| (10) | Pri ratifikácii alebo pristúpení členských štátov by sa však mala v plnej miere rešpektovať výlučná právomoc Únie, a Únia by naďalej mala niesť hlavnú zodpovednosť za zaistenie výkonu práv a plnenie povinností Únie a členských štátov podľa Ženevského aktu. |
| --- | --- |

(10)

Pri ratifikácii alebo pristúpení členských štátov by sa však mala v plnej miere rešpektovať výlučná právomoc Únie, a Únia by naďalej mala niesť hlavnú zodpovednosť za zaistenie výkonu práv a plnenie povinností Únie a členských štátov podľa Ženevského aktu.

| (11) | V Osobitnej únii bude Úniu a členské štáty, ktoré Ženevský akt ratifikovali alebo k nemu pristúpili, v súlade s článkom 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) zastupovať Komisia, |
| --- | --- |

(11)

V Osobitnej únii bude Úniu a členské štáty, ktoré Ženevský akt ratifikovali alebo k nemu pristúpili, v súlade s článkom 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) zastupovať Komisia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pristúpenie Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“) sa týmto v mene Únie schvaľuje.

Text Ženevského aktu je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Predseda Rady určí osobu splnomocnenú uložiť v mene Únie listinu o pristúpení uvedenú v článku 28 ods. 2 bodu ii) Ženevského aktu s cieľom vyjadriť súhlas Únie s tým, že bude Ženevským aktom viazaná, a vydať vyhlásenia a oznámenia pripojené k listine o pristúpení podľa článku 5 tohto rozhodnutia.

Článok 3

Týmto sa členským štátom, ktoré si to želajú, povoľuje v záujme Únie ratifikovať Ženevský akt alebo pristúpiť k nemu popri Únii, a to v plnom súlade s jej výlučnou právomocou.

Článok 4

1.   V Osobitnej únii zastupuje Úniu a členské štáty, ktoré Ženevský akt ratifikujú alebo k nemu pristúpia podľa článku 3 tohto rozhodnutia, v súlade s článkom 17 ods. 1 Zmluvy o EÚ Komisia. Únia zodpovedá za zaistenie výkonu práv a plnenie povinností Únie a členských štátov, ktoré Ženevský akt ratifikujú alebo k nemu pristúpia podľa článku 3 tohto rozhodnutia.

Komisia podá v mene Únie a uvedených členských štátov všetky oznámenia potrebné podľa Ženevského aktu.

Komisia sa predovšetkým určuje za príslušný orgán uvedený v článku 3 Ženevského aktu, ktorý je zodpovedný za správu Ženevského aktu na území Únie a za komunikáciu s Medzinárodným úradom WIPO podľa Ženevského aktu a vykonávacieho predpisu k Lisabonskej dohode a Ženevskému aktu Lisabonskej dohody (ďalej len „vykonávací predpis“).

2.   V Zhromaždení Osobitnej únie hlasuje Únia a členské štáty, ktoré Ženevský akt ratifikujú alebo k nemu pristúpia, svoje hlasovacie právo nevykonávajú.

Článok 5

V súlade s článkom 29 ods. 4 Ženevského aktu sa vo vyhlásení pripojenom k listine o pristúpení uvádza predĺženie lehoty uvedenej v článku 15 ods. 1 Ženevského aktu o jeden rok, ako aj lehôt uvedených v článku 17 Ženevského aktu, a to v súlade s postupmi stanovenými vo vykonávacom predpise.

V súlade s článkom 5 ods. 3 písm. a) vykonávacieho predpisu sa v oznámení generálnemu riaditeľovi WIPO, ktoré je pripojené k listine o pristúpení, spresní požiadavka, že v prípade ochrany zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia na území Únie musí žiadosť okrem povinného obsahu uvedeného v pravidle 5 ods. 2 vykonávacieho predpisu obsahovať v prípade označenia pôvodu aj údaje o kvalite alebo vlastnostiach tovaru a o jeho prepojení so zemepisným prostredím zemepisnej oblasti výroby a v prípade zemepisného označenia aj údaje o kvalite, dobrej povesti alebo inej vlastnosti tovaru a o jeho prepojení so zemepisnou oblasťou pôvodu.

Článok 6

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Luxemburgu 7. októbra 2019

za Radu

predsedníčka

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora z 25. októbra 2017, Komisia/Rada, C-389/15, ECLI:EU:C:2017:798.

1

---

| 24.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 271/15

---

ŽENEVSKÝ AKT LISABONSKEJ DOHODY O OZNAČENIACH PÔVODU A ZEMEPISNÝCH OZNAČENIACH

Zoznam článkov

Zoznam článkov

| Kapitola I: | Úvod a všeobecné ustanovenia |
| --- | --- |

Kapitola I:

Kapitola I:

Úvod a všeobecné ustanovenia

| Článok 1: | Použité skratky |
| --- | --- |

Článok 1:

| Článok 2: | Predmet úpravy |
| --- | --- |

Článok 2:

| Článok 3: | Príslušný orgán |
| --- | --- |

Článok 3:

| Článok 4: | Medzinárodný register |
| --- | --- |

Článok 4:

| Kapitola II: | Prihláška a medzinárodný zápis |
| --- | --- |

Kapitola II:

Kapitola II:

Prihláška a medzinárodný zápis

| Článok 5: | Prihláška |
| --- | --- |

Článok 5:

| Článok 6: | Medzinárodný zápis |
| --- | --- |

Článok 6:

| Článok 7: | Poplatky |
| --- | --- |

Článok 7:

| Článok 8: | Platnosť medzinárodných zápisov |
| --- | --- |

Článok 8:

| Kapitola III: | Ochrana |
| --- | --- |

Kapitola III:

Kapitola III:

Ochrana

| Článok 9: | Záväzok ochrany |
| --- | --- |

Článok 9:

| Článok 10: | Ochrana podľa právnych predpisov zmluvných strán a ďalších nástrojov |
| --- | --- |

Článok 10:

| Článok 11: | Ochrana súvisiaca so zapísanými označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami |
| --- | --- |

Článok 11:

| Článok 12: | Ochrana pred zdruhovením |
| --- | --- |

Článok 12:

| Článok 13: | Záruky vzhľadom na ďalšie práva |
| --- | --- |

Článok 13:

| Článok 14: | Postupy vymáhania práv a opravné prostriedky |
| --- | --- |

Článok 14:

| Kapitola IV: | Odmietnutie a ďalšie činnosti súvisiace s medzinárodnými zápismi |
| --- | --- |

Kapitola IV:

Kapitola IV:

Odmietnutie a ďalšie činnosti súvisiace s medzinárodnými zápismi

| Článok 15: | Odmietnutie |
| --- | --- |

Článok 15:

| Článok 16: | Späťvzatie odmietnutia |
| --- | --- |

Článok 16:

| Článok 17: | Prechodné obdobie |
| --- | --- |

Článok 17:

| Článok 18: | Oznámenie o priznaní ochrany |
| --- | --- |

Článok 18:

| Článok 19: | Neplatnosť |
| --- | --- |

Článok 19:

| Článok 20: | Zmeny a iné zápisy do medzinárodného registra |
| --- | --- |

Článok 20:

| Kapitola V: | Administratívne ustanovenia |
| --- | --- |

Kapitola V:

Kapitola V:

Administratívne ustanovenia

| Článok 21: | Členstvo v Lisabonskej únii |
| --- | --- |

Článok 21:

| Článok 22: | Zhromaždenie osobitnej únie |
| --- | --- |

Článok 22:

| Článok 23: | Medzinárodný úrad |
| --- | --- |

Článok 23:

| Článok 24: | Finančné prostriedky |
| --- | --- |

Článok 24:

| Článok 25: | Vykonávacie predpisy |
| --- | --- |

Článok 25:

| Kapitola VI: | Revízia a zmena |
| --- | --- |

Kapitola VI:

Kapitola VI:

Revízia a zmena

| Článok 26: | Revízia |
| --- | --- |

Článok 26:

| Článok 27: | Zmena určitých článkov zhromaždením |
| --- | --- |

Článok 27:

| Kapitola VII: | Záverečné ustanovenia |
| --- | --- |

Kapitola VII:

Kapitola VII:

Záverečné ustanovenia

| Článok 28: | Pristúpenie k tomuto aktu |
| --- | --- |

Článok 28:

| Článok 29: | Deň nadobudnutia platnosti ratifikácií a pristúpení |
| --- | --- |

Článok 29:

| Článok 30: | Zákaz výhrad |
| --- | --- |

Článok 30:

| Článok 31: | Uplatňovanie Lisabonskej dohody a aktu z roku 1967 |
| --- | --- |

Článok 31:

| Článok 32: | Výpoveď dohody |
| --- | --- |

Článok 32:

| Článok 33: | Jazyky tohto aktu; podpis |
| --- | --- |

Článok 33:

| Článok 34: | Depozitár |
| --- | --- |

Článok 34:

KAPITOLA I

Úvod a všeobecné ustanovenia

Článok 1

Použité skratky

Ak nie je výslovne stanovené inak, na účely tohto aktu:

| i) | „lisabonská dohoda“ je Lisabonská dohoda o ochrane označení pôvodu a o medzinárodnom zápise označení pôvodu z 31. októbra 1958; |
| --- | --- |

i)

„lisabonská dohoda“ je Lisabonská dohoda o ochrane označení pôvodu a o medzinárodnom zápise označení pôvodu z 31. októbra 1958;

| ii) | „akt z roku 1967“ je lisabonská dohoda v revidovanom znení zo Štokholmu zo 14. júla 1967 a zmenená 28. septembra 1979; |
| --- | --- |

ii)

„akt z roku 1967“ je lisabonská dohoda v revidovanom znení zo Štokholmu zo 14. júla 1967 a zmenená 28. septembra 1979;

| iii) | „tento akt“ je Lisabonská dohoda o ochrane označení pôvodu a o medzinárodnom zápise označení pôvodu, ako ju stanovuje tento akt; |
| --- | --- |

iii)

„tento akt“ je Lisabonská dohoda o ochrane označení pôvodu a o medzinárodnom zápise označení pôvodu, ako ju stanovuje tento akt;

| iv) | „vykonávacie predpisy“ sú nariadenia uvedené v článku 25; |
| --- | --- |

iv)

„vykonávacie predpisy“ sú nariadenia uvedené v článku 25;

| v) | „parížsky dohovor“ je Parížsky dohovor na ochranu priemyselného vlastníctva z 20. marca 1883 v revidovanom a zmenenom znení; |
| --- | --- |

v)

„parížsky dohovor“ je Parížsky dohovor na ochranu priemyselného vlastníctva z 20. marca 1883 v revidovanom a zmenenom znení;

| vi) | „označenie pôvodu“ je názov v zmysle článku 2 ods. 1 písm. i); |
| --- | --- |

vi)

„označenie pôvodu“ je názov v zmysle článku 2 ods. 1 písm. i);

| vii) | „zemepisné označenie“ je označenie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. ii); |
| --- | --- |

vii)

„zemepisné označenie“ je označenie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. ii);

| viii) | „medzinárodný register“ je medzinárodný register vedený medzinárodným úradom v súlade s článkom 4 ako úradná zbierka údajov týkajúcich sa medzinárodných zápisov označení pôvodu a zemepisných označení bez ohľadu na médium, na ktorom sú údaje uložené; |
| --- | --- |

viii)

„medzinárodný register“ je medzinárodný register vedený medzinárodným úradom v súlade s článkom 4 ako úradná zbierka údajov týkajúcich sa medzinárodných zápisov označení pôvodu a zemepisných označení bez ohľadu na médium, na ktorom sú údaje uložené;

| ix) | „medzinárodný zápis“ je medzinárodný zápis zaznamenaný v medzinárodnom registri; |
| --- | --- |

ix)

„medzinárodný zápis“ je medzinárodný zápis zaznamenaný v medzinárodnom registri;

| x) | „prihláška“ je prihláška na medzinárodný zápis; |
| --- | --- |

x)

„prihláška“ je prihláška na medzinárodný zápis;

| xi) | „registrované“ je zapísané do medzinárodného registra v súlade s týmto aktom; |
| --- | --- |

xi)

„registrované“ je zapísané do medzinárodného registra v súlade s týmto aktom;

| xii) | „zemepisná oblasť pôvodu“ je zemepisná oblasť v zmysle článku 2 ods. 2; |
| --- | --- |

xii)

„zemepisná oblasť pôvodu“ je zemepisná oblasť v zmysle článku 2 ods. 2;

| xiii) | „cezhraničná zemepisná oblasť“ je zemepisná oblasť, ktorá sa nachádza na časti územia alebo na celom území susediacich zmluvných strán; |
| --- | --- |

xiii)

„cezhraničná zemepisná oblasť“ je zemepisná oblasť, ktorá sa nachádza na časti územia alebo na celom území susediacich zmluvných strán;

| xiv) | „zmluvná strana“ je ktorýkoľvek štát alebo medzivládna organizácia, ktorá je zmluvnou stranou tohto aktu; |
| --- | --- |

xiv)

„zmluvná strana“ je ktorýkoľvek štát alebo medzivládna organizácia, ktorá je zmluvnou stranou tohto aktu;

| xv) | „zmluvná strana pôvodu“ je zmluvná strana, v ktorej sa nachádza zemepisná oblasť pôvodu, alebo sú to zmluvné strany, v ktorých sa nachádza cezhraničná zemepisná oblasť pôvodu; |
| --- | --- |

xv)

„zmluvná strana pôvodu“ je zmluvná strana, v ktorej sa nachádza zemepisná oblasť pôvodu, alebo sú to zmluvné strany, v ktorých sa nachádza cezhraničná zemepisná oblasť pôvodu;

| xvi) | „príslušný orgán“ je orgán určený v súlade s článkom 3; |
| --- | --- |

xvi)

„príslušný orgán“ je orgán určený v súlade s článkom 3;

| xvii) | „oprávnené osoby“ sú fyzické alebo právnické osoby, ktoré sú podľa právneho poriadku zmluvnej strany pôvodu oprávnené používať označenie pôvodu alebo zemepisné označenie; |
| --- | --- |

xvii)

„oprávnené osoby“ sú fyzické alebo právnické osoby, ktoré sú podľa právneho poriadku zmluvnej strany pôvodu oprávnené používať označenie pôvodu alebo zemepisné označenie;

| xviii) | „medzivládna organizácia“ je medzinárodná organizácia oprávnená stať sa zmluvnou stranou tohto aktu v súlade s článkom 28 ods. 1 bodom iii); |
| --- | --- |

xviii)

„medzivládna organizácia“ je medzinárodná organizácia oprávnená stať sa zmluvnou stranou tohto aktu v súlade s článkom 28 ods. 1 bodom iii);

| xix) | „organizácia“ je Svetová organizácia duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

xix)

„organizácia“ je Svetová organizácia duševného vlastníctva;

| xx) | „generálny riaditeľ“ je generálny riaditeľ organizácie; |
| --- | --- |

xx)

„generálny riaditeľ“ je generálny riaditeľ organizácie;

| xxi) | „medzinárodný úrad“ je medzinárodný úrad organizácie. |
| --- | --- |

xxi)

„medzinárodný úrad“ je medzinárodný úrad organizácie.

Článok 2

Predmet úpravy

1.   
  [Označenia pôvodu a geografické označenia] Tento akt sa vzťahuje na:

| i) | každý názov chránený v zmluvnej strane pôvodu, ktorý pozostáva z názvu zemepisnej oblasti, alebo tento názov obsahuje, alebo z iného názvu, o ktorom je známe, že sa vzťahuje na danú oblasť, a jeho cieľom je pomenovať tovar pochádzajúci z danej zemepisnej oblasti, ktorého kvalita alebo vlastnosti sú výlučne alebo zásadne späté s týmto zemepisným prostredím vrátane prírodných a ľudských faktorov a ktoré súvisí s dobrou povesťou tovaru, ako aj |
| --- | --- |

i)

každý názov chránený v zmluvnej strane pôvodu, ktorý pozostáva z názvu zemepisnej oblasti, alebo tento názov obsahuje, alebo z iného názvu, o ktorom je známe, že sa vzťahuje na danú oblasť, a jeho cieľom je pomenovať tovar pochádzajúci z danej zemepisnej oblasti, ktorého kvalita alebo vlastnosti sú výlučne alebo zásadne späté s týmto zemepisným prostredím vrátane prírodných a ľudských faktorov a ktoré súvisí s dobrou povesťou tovaru, ako aj

| ii) | každé označenie chránené v zmluvnej strane pôvodu, ktoré pozostáva z názvu zemepisnej oblasti, alebo tento názov obsahuje, alebo z iného označenia, o ktorom je známe, že sa vzťahuje na danú oblasť, na základe ktorého sa určuje, že tovar pochádza z tejto zemepisnej oblasti, ak určitú kvalitu, povesť alebo inú vlastnosť tovaru možno pripísať jeho zemepisnému pôvodu. |
| --- | --- |

ii)

každé označenie chránené v zmluvnej strane pôvodu, ktoré pozostáva z názvu zemepisnej oblasti, alebo tento názov obsahuje, alebo z iného označenia, o ktorom je známe, že sa vzťahuje na danú oblasť, na základe ktorého sa určuje, že tovar pochádza z tejto zemepisnej oblasti, ak určitú kvalitu, povesť alebo inú vlastnosť tovaru možno pripísať jeho zemepisnému pôvodu.

2.   [Možné zemepisné oblasti pôvodu] Zemepisná oblasť pôvodu v zmysle odseku 1 môže pozostávať z celého územia zmluvnej strany pôvodu alebo z regiónu, lokality alebo miesta v zmluvnej strane pôvodu. Nevylučuje sa tým uplatňovanie aktu na zemepisnú oblasť pôvodu v zmysle odseku 1, ktorá pozostáva z cezhraničnej zemepisnej oblasti alebo jej časti.

Článok 3

Príslušný orgán

Každá zmluvná strana určí subjekt, ktorý bude na jej území zodpovedný za správu tohto aktu a komunikáciu s medzinárodným úradom v zmysle tohto aktu a jeho vykonávacích predpisov, Zmluvná strana oznámi medzinárodnému úradu názov a kontaktné údaje tohto príslušného orgánu v súlade s vykonávacími predpismi.

Článok 4

Medzinárodný register

Medzinárodný úrad spravuje medzinárodný register, v ktorom sa zaznamenávajú medzinárodné zápisy vykonávané podľa tohto aktu, podľa lisabonskej dohody a aktu z roku 1967 alebo podľa oboch týchto aktov, a údaje súvisiace s týmito medzinárodnými zápismi.

KAPITOLA II

Prihláška a medzinárodný zápis

Článok 5

Prihláška

1.   [Miesto podania] Prihlášky sa podávajú medzinárodnému úradu.

2.   
  [Podanie prihlášky príslušným orgánom] S výhradou odseku 3 podáva prihlášku na medzinárodný zápis označenia pôvodu alebo zemepisného označenia príslušný orgán v mene:

| i) | oprávnených osôb alebo |
| --- | --- |

i)

oprávnených osôb alebo

| ii) | fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá je podľa právnych predpisov zmluvnej strany pôvodu oprávnená uplatňovať práva oprávnených osôb alebo ďalšie práva súvisiace s označením pôvodu alebo zemepisným označením. |
| --- | --- |

ii)

fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá je podľa právnych predpisov zmluvnej strany pôvodu oprávnená uplatňovať práva oprávnených osôb alebo ďalšie práva súvisiace s označením pôvodu alebo zemepisným označením.

3.   
  [Priame podanie prihlášky]

| a) | Bez toho, aby bol dotknutý odsek 4 platí, že ak to umožňujú právne predpisy zmluvnej strany pôvodu, môžu prihlášku podať oprávnené osoby alebo fyzická a právnická osoba uvedená v odseku 2 písm. ii). |
| --- | --- |

a)

Bez toho, aby bol dotknutý odsek 4 platí, že ak to umožňujú právne predpisy zmluvnej strany pôvodu, môžu prihlášku podať oprávnené osoby alebo fyzická a právnická osoba uvedená v odseku 2 písm. ii).

| b) | Pododsek a) sa uplatňuje na základe vyhlásenia zmluvnej strany o tom, že to jej právne predpisy povoľujú. Takéto vyhlásenie môže zmluvná strana vykonať v čase uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny, prípadne kedykoľvek neskôr. Ak sa vyhlásenie vykoná v čase uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny, nadobúda platnosť pri nadobudnutí účinnosti aktu v tejto zmluvnej strane. Ak sa vyhlásenie vykoná po nadobudnutí platnosti aktu v zmluvnej strane, nadobúda platnosť tri mesiace po dni prijatia vyhlásenia generálnym riaditeľom. |
| --- | --- |

b)

Pododsek a) sa uplatňuje na základe vyhlásenia zmluvnej strany o tom, že to jej právne predpisy povoľujú. Takéto vyhlásenie môže zmluvná strana vykonať v čase uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny, prípadne kedykoľvek neskôr. Ak sa vyhlásenie vykoná v čase uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny, nadobúda platnosť pri nadobudnutí účinnosti aktu v tejto zmluvnej strane. Ak sa vyhlásenie vykoná po nadobudnutí platnosti aktu v zmluvnej strane, nadobúda platnosť tri mesiace po dni prijatia vyhlásenia generálnym riaditeľom.

4.   [Možná spoločná prihláška v prípade cezhraničnej zemepisnej oblasti] V prípade zemepisnej oblasti pôvodu, ktorá pozostáva z cezhraničnej zemepisnej oblasti, môžu susediace zmluvné strany na základe vzájomnej dohody podať prihlášku spoločne prostredníctvom spoločne určeného príslušného orgánu.

5.   [Povinný obsah] Povinné údaje, ktoré musí prihláška obsahovať okrem tých, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 3, sa nachádzajú vo vykonávacích predpisoch.

6.   [Nepovinný obsah] Vo vykonávacích predpisoch môžu byť uvedené nepovinné údaje, ktoré môžu byť zahrnuté v prihláške.

Článok 6

Medzinárodný zápis

1.   [Formálne preskúmanie medzinárodným úradom] Po prijatí prihlášky na medzinárodný zápis označenia pôvodu alebo zemepisného označenia v správnej forme stanovej vo vykonávacích predpisoch, medzinárodný úrad zapíše označenie pôvodu alebo zemepisné označenie do medzinárodného registra.

2.   [Dátum medzinárodného zápisu] S výhradou odseku 3 je dátum prijatia prihlášky medzinárodným úradom dátumom medzinárodného zápisu.

3.   
  [Dátum medzinárodného zápisu v prípade chýbajúcich údajov] Ak prihláška neobsahuje tieto údaje:

| i) | údaje príslušného orgánu, alebo v prípade uplatňovania článku 5 ods. 3 prihlasovateľa alebo prihlasovateľov; |
| --- | --- |

i)

údaje príslušného orgánu, alebo v prípade uplatňovania článku 5 ods. 3 prihlasovateľa alebo prihlasovateľov;

| ii) | identifikačné údaje oprávnených osôb a v prípade uplatňovania článku 5 ods. 2 písm. ii) údaje o fyzickej alebo právnickej osobe; |
| --- | --- |

ii)

identifikačné údaje oprávnených osôb a v prípade uplatňovania článku 5 ods. 2 písm. ii) údaje o fyzickej alebo právnickej osobe;

| iii) | označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, pre ktoré sa žiada medzinárodný zápis; |
| --- | --- |

iii)

označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, pre ktoré sa žiada medzinárodný zápis;

| iv) | tovar alebo tovary, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie; |
| --- | --- |

iv)

tovar alebo tovary, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie;

dátumom medzinárodného zápisu je v takom prípade dátum prijatia posledných chýbajúcich údajov medzinárodným úradom.

4.   [Zverejnenie a oznámenie medzinárodného zápisu] Medzinárodný úrad bezodkladne zverejní každý medzinárodný zápis a oznámi ho príslušnému orgánu každej zmluvnej strany.

5.   
  [Dátum nadobudnutia účinnosti medzinárodného zápisu]

| a) | S výhradou pododseku b) je zapísané označenie pôvodu alebo zemepisné označenie chránené v každej zmluvnej strane, ktorá neodmietla ochranu v súlade s článkom 15, alebo neposlala medzinárodnému úradu oznámenie o priznaní ochrany v súlade s článkom 18, chránené od dátumu medzinárodného zápisu. |
| --- | --- |

a)

S výhradou pododseku b) je zapísané označenie pôvodu alebo zemepisné označenie chránené v každej zmluvnej strane, ktorá neodmietla ochranu v súlade s článkom 15, alebo neposlala medzinárodnému úradu oznámenie o priznaní ochrany v súlade s článkom 18, chránené od dátumu medzinárodného zápisu.

| b) | Zmluvná strana môže generálnemu riaditeľovi prostredníctvom oznámenia oznámiť, že označenie pôvodu alebo zemepisné označenie je v súlade s jej vnútroštátnymi alebo regionálnymi právnymi predpismi chránené od dátumu uvedeného v oznámení, ktorý však nemôže byť neskorší ako je dátum uplynutia lehoty na zamietnutie uvedenej vo vykonávacích predpisoch v súlade s článkom 15 ods. 1 písm. a). |
| --- | --- |

b)

Zmluvná strana môže generálnemu riaditeľovi prostredníctvom oznámenia oznámiť, že označenie pôvodu alebo zemepisné označenie je v súlade s jej vnútroštátnymi alebo regionálnymi právnymi predpismi chránené od dátumu uvedeného v oznámení, ktorý však nemôže byť neskorší ako je dátum uplynutia lehoty na zamietnutie uvedenej vo vykonávacích predpisoch v súlade s článkom 15 ods. 1 písm. a).

Článok 7

Poplatky

1.   [Poplatok za medzinárodný zápis] Medzinárodný zápis každého označenia pôvodu a každého zemepisného označenia podlieha úhrade poplatku podľa vykonávacích predpisov.

2.   [Poplatky za ďalšie zápisy do medzinárodného registra] Vo vykonávacích predpisoch sú uvedené poplatky splatné v súvislosti s ďalšími zápismi do medzinárodného registra a za poskytovanie výpisov, potvrdení a ďalších informácií týkajúcich sa obsahu medzinárodného zápisu.

3.   [Zníženie poplatkov] Znížené poplatky stanoví zhromaždenie v súvislosti s niektorými medzinárodnými zápismi označenia pôvodu a s niektorými medzinárodnými zápismi zemepisného označenia, najmä pokiaľ ide o tie zápisy, ktoré sa týkajú zmluvných strán, ktoré sú rozvojovými krajinami alebo najmenej rozvinutými krajinami.

4.   
  [Individuálne poplatky]

| a) | Každá zmluvná strana môže prostredníctvom oznámenia generálnemu riaditeľovi oznámiť, že ochrana vyplývajúca z medzinárodného zápisu sa na ňu vzťahuje len v prípade, ak bol zaplatený poplatok na pokrytie jej nákladov na vecné preskúmanie medzinárodného zápisu. Výška takéhoto medzinárodného poplatku sa uvedie v oznámení a v ďalších oznámeniach sa môže zmeniť. Uvedená suma nesmie byť vyššia ako ekvivalent sumy požadovanej podľa vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov zmluvnej strany zníženej o úspory vyplývajúce z medzinárodného postupu. Zmluvná strana môže okrem toho prostredníctvom oznámenia generálnemu riaditeľovi oznámiť, že žiada administratívny poplatok súvisiaci s používaním označenia pôvodu alebo zemepisného označenia oprávnenými osobami v zmluvnej strane. |
| --- | --- |

a)

Každá zmluvná strana môže prostredníctvom oznámenia generálnemu riaditeľovi oznámiť, že ochrana vyplývajúca z medzinárodného zápisu sa na ňu vzťahuje len v prípade, ak bol zaplatený poplatok na pokrytie jej nákladov na vecné preskúmanie medzinárodného zápisu. Výška takéhoto medzinárodného poplatku sa uvedie v oznámení a v ďalších oznámeniach sa môže zmeniť. Uvedená suma nesmie byť vyššia ako ekvivalent sumy požadovanej podľa vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov zmluvnej strany zníženej o úspory vyplývajúce z medzinárodného postupu. Zmluvná strana môže okrem toho prostredníctvom oznámenia generálnemu riaditeľovi oznámiť, že žiada administratívny poplatok súvisiaci s používaním označenia pôvodu alebo zemepisného označenia oprávnenými osobami v zmluvnej strane.

| b) | Nezaplatenie individuálneho poplatku má v súlade s vykonávacími predpismi za následok zamietnutie ochrany vo vzťahu k zmluvnej strane požadujúcej poplatok. |
| --- | --- |

b)

Nezaplatenie individuálneho poplatku má v súlade s vykonávacími predpismi za následok zamietnutie ochrany vo vzťahu k zmluvnej strane požadujúcej poplatok.

Článok 8

Platnosť medzinárodných zápisov

1.   [Závislosť] Medzinárodné zápisy majú neobmedzenú platnosť za predpokladu, že sa neprestane vyžadovať ochrana zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, pretože názov, ktorý predstavuje označenie pôvodu, alebo označenie, ktoré predstavuje zemepisné označenie, už nie sú v zmluvnej strane pôvodu chránené.

2.   
  [Výmaz]

| a) | Príslušný orgán zmluvnej strany alebo v prípade uplatňovania článku 5 ods. 3 oprávnené osoby alebo fyzická alebo právnická osoba uvedené v článku 5 ods. 2 písm. ii), alebo príslušný orgán zmluvnej strany pôvodu môžu medzinárodný úrad kedykoľvek požiadať, aby príslušný medzinárodný zápis vymazal. |
| --- | --- |

a)

Príslušný orgán zmluvnej strany alebo v prípade uplatňovania článku 5 ods. 3 oprávnené osoby alebo fyzická alebo právnická osoba uvedené v článku 5 ods. 2 písm. ii), alebo príslušný orgán zmluvnej strany pôvodu môžu medzinárodný úrad kedykoľvek požiadať, aby príslušný medzinárodný zápis vymazal.

| b) | V prípade, že názov, ktorý predstavuje zapísané označenie pôvodu, alebo označenie, ktoré predstavuje zapísané zemepisné označenie, už nie sú v zmluvnej strane pôvodu chránené, príslušný orgán alebo zmluvná strana pôvodu požiadajú o výmaz medzinárodného zápisu. |
| --- | --- |

b)

V prípade, že názov, ktorý predstavuje zapísané označenie pôvodu, alebo označenie, ktoré predstavuje zapísané zemepisné označenie, už nie sú v zmluvnej strane pôvodu chránené, príslušný orgán alebo zmluvná strana pôvodu požiadajú o výmaz medzinárodného zápisu.

KAPITOLA III

Ochrana

Článok 9

Záväzok k ochrane

Každá zmluvná strana na svojom území chráni zapísané označenia pôvodu a zemepisné označenia v rámci vlastného právneho systému a praxe, avšak v súlade s podmienkami tohto aktu, s výhradou zamietnutia, vzdania sa, neplatnosti alebo výmazu, ktoré môžu nadobudnúť platnosť na jej území, a za predpokladu, že od zmluvných strán, ktoré v rámci svojich vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov nerozlišujú medzi označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami, sa nevyžaduje, aby takéto rozlíšenie stanovili vo svojich vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisoch.

Článok 10

Ochrana podľa právnych predpisov zmluvných strán alebo ďalších nástrojov

1.   [Forma právnej ochrany] Každá zmluvná strana si slobodne zvolí typ právnych predpisov, ktorými stanoví ochranu stanovenú týmto aktom za predpokladu, že tieto právne predpisy spĺňajú hmotnoprávne požiadavky tohto aktu.

2.   [Ochrana podľa ďalších nástrojov] Ustanovenia tohto aktu nesmú žiadnym spôsobom ovplyvňovať inú ochranu, ktorú môže zmluvná strana udeliť v súvislosti so zapísaným označením pôvodu alebo zapísaným zemepisným označením podľa vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov alebo podľa ďalších medzinárodných nástrojov.

3.   [Vzťah k ďalším nástrojom] Žiadne ustanovenie tejto zmluvy nezrušuje záväzky, ktoré zmluvné strany majú medzi sebou na základe akýchkoľvek iných medzinárodných nástrojov, ani ním nie sú dotknuté žiadne práva, ktoré má niektorá zmluvná strana na základe akýchkoľvek iných medzinárodných nástrojov.

Článok 11

Ochrana súvisiaca so zapísanými označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami

1.   
  [Obsah ochrany] Podľa ustanovení tohto aktu každá zmluvná strana poskytne právne prostriedky, ktorými v súvislosti so zapísaným označením pôvodu alebo zapísaným zemepisným označením zabráni:

| a) | používaniu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia






  i) | v súvislosti s tovarmi rovnakého druhu, ako sú tie, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, ktoré nepochádzajú zo zemepisnej oblasti pôvodu alebo nespĺňajú ďalšie platné požiadavky na používanie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia; |
| --- | --- | --- |

a)

používaniu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia

i)

v súvislosti s tovarmi rovnakého druhu, ako sú tie, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, ktoré nepochádzajú zo zemepisnej oblasti pôvodu alebo nespĺňajú ďalšie platné požiadavky na používanie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia;

| ii) | v súvislosti s tovarmi, ktoré nie sú rovnakého druhu, ako sú tie, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, alebo v súvislosti so službami, ak by použitie označenia znamenalo alebo naznačovalo súvislosť medzi danými tovarmi alebo službami a osobami oprávnenými na používanie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia a pravdepodobne by poškodzovalo ich záujmy alebo by prípadne takéto použitie z dôvodu povesti označenia pôvodu alebo zemepisného označenia v príslušnej zmluvnej krajine pravdepodobne nespravodlivým spôsobom ovplyvňovalo alebo zhoršovalo túto povesť, alebo by z nej neoprávnene ťažilo; |
| --- | --- |

ii)

v súvislosti s tovarmi, ktoré nie sú rovnakého druhu, ako sú tie, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, alebo v súvislosti so službami, ak by použitie označenia znamenalo alebo naznačovalo súvislosť medzi danými tovarmi alebo službami a osobami oprávnenými na používanie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia a pravdepodobne by poškodzovalo ich záujmy alebo by prípadne takéto použitie z dôvodu povesti označenia pôvodu alebo zemepisného označenia v príslušnej zmluvnej krajine pravdepodobne nespravodlivým spôsobom ovplyvňovalo alebo zhoršovalo túto povesť, alebo by z nej neoprávnene ťažilo;

| b) | ďalším praktikám, ktoré by mohli spotrebiteľov zavádzať vo veci skutočného pôvodu, proveniencie alebo vlastností tovarov. |
| --- | --- |

b)

ďalším praktikám, ktoré by mohli spotrebiteľov zavádzať vo veci skutočného pôvodu, proveniencie alebo vlastností tovarov.

2.   [Obsah ochrany vo vzťahu k určitým použitiam] Odsek 1 písm. a) sa uplatňuje aj na použitie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, ktoré predstavuje jeho napodobeniny, a to aj v prípadoch, keď je uvedený skutočný pôvod tovarov alebo keď sa používa označenie pôvodu alebo zemepisné označenie v preklade, alebo v spojení s výrazmi, ako sú „štýl“, „druh“, „typ“, „značka“, „imitácia“, „metóda“, „vyrobený podľa“, „ako“, „podobný“ atď. (1)

3.   [Použitie v ochrannej známke] Bez toho, aby bol dotknutý článok 13 ods. 1, zmluvná strana z úradnej moci, ak to umožňujú jej právne predpisy alebo na žiadosť zainteresovanej strany, zamietne alebo vyhlási za neplatný zápis neskoršej ochrannej známky, ak by používanie ochrannej známky malo za následok situáciu uvedenú v odseku 1.

Článok 12

Ochrana pred zovšeobecnením

S výhradou ustanovení tohto aktu sa zapísané označenia pôvodu a zapísané zemepisné označenia nemôžu v zmluvnej strane považovať za zovšeobecnené (2).

2

Článok 13

Záruky vzhľadom na ďalšie práva

1.   [Skoršie práva ochrannej známky] Ustanovenia tohto aktu nemajú vplyv na skoršiu v dobrej viere prihlásenú alebo zapísanú ochrannú známku, alebo získanú používaním v dobrej viere v zmluvnej krajine. Ak právo zmluvnej strany stanovuje obmedzenú výnimku z práv priznaných ochrannej známke tak, že táto skoršia ochranná známka za určitých okolností nemusí oprávňovať majiteľa na to, aby zabránil udeleniu ochrany zapísanému označeniu pôvodu alebo zemepisnému označeniu alebo jeho používaniu v zmluvnej strane, nesmie ochrana zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia obmedzovať práva priznané danej ochrannej známke.

2.   [Používanie vlastného mena na podnikateľské účely] Ustanoveniami tohto aktu nie sú dotknuté práva žiadnej osoby používať v rámci obchodnej činnosti svoje meno alebo meno svojho predchodcu v podnikaní okrem prípadov, keď sa takéto meno používa spôsobom zavádzajúcim verejnosť.

3.   [Práva založené na názve odrody rastlín alebo plemena zvierat] Ustanoveniami tohto aktu nie sú dotknuté práva žiadnej osoby používať v rámci obchodnej činnosti názov odrody rastlín alebo plemena zvierat, okrem prípadov, keď sa takýto názov odrody rastlín alebo plemena zvierat používa spôsobom, ktorý zavádza verejnosť.

4.   [Záruky v prípade oznámenia o zrušení zamietnutia alebo priznania ochrany] Ak zmluvná strana, ktorá zamietla účinky medzinárodného zápisu podľa článku 15 z dôvodu používania skoršej ochrannej známky alebo iného práva v zmysle tohto článku, oznámi zrušenie daného zamietnutia podľa článku 16 alebo prizná ochranu podľa článku 18, výsledná ochrana označenia pôvodu alebo zemepisného označenia sa nedotýka tohto práva ani jeho používania, pokiaľ ochrana nebola priznaná po výmaze, neobnovení, zrušení alebo vyhlásení neplatnosti tohto práva.

Článok 14

Postupy vymáhania práv a opravné prostriedky

Každá zmluvná strana zabezpečí účinné právne opravné prostriedky na ochranu zapísaného označenia pôvodu alebo zapísaného zemepisného označenia a v závislosti od svojho právneho systému a praxe zabezpečí, aby súdne konania na ich ochranu mohol iniciovať subjekt verejného sektora alebo ktorákoľvek zainteresovaná strana, bez ohľadu na to, či ide o fyzickú alebo právnickú osobu verejného alebo súkromného práva.

KAPITOLA IV

Zamietnutie a ďalšie úkony súvisiace s medzinárodnými zápismi

Článok 15

Zamietnutie

1.   
  [Zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu]

| a) | V rámci lehoty stanovej vo vykonávacích predpisoch príslušný orgán zmluvnej strany oznámi medzinárodnému úradu zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu na svojom území. Ak to právne predpisy umožňujú, vykoná oznámenie o zamietnutí príslušný orgán z úradnej moci, alebo na žiadosť zainteresovanej strany. |
| --- | --- |

a)

V rámci lehoty stanovej vo vykonávacích predpisoch príslušný orgán zmluvnej strany oznámi medzinárodnému úradu zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu na svojom území. Ak to právne predpisy umožňujú, vykoná oznámenie o zamietnutí príslušný orgán z úradnej moci, alebo na žiadosť zainteresovanej strany.

| b) | V oznámení o zamietnutí sa uvedú dôvody, na základe ktorých k zamietnutiu došlo. |
| --- | --- |

b)

V oznámení o zamietnutí sa uvedú dôvody, na základe ktorých k zamietnutiu došlo.

2.   [Ochrana podľa ďalších nástrojov] Oznámenie o zamietnutí nemá negatívny vplyv na žiadnu ďalšiu ochranu, ktorá môže byť dostupná v súlade s článkom 10 ods. 2, príslušného názvu alebo označenia v zmluvnej strane, ktorej sa zamietnutie týka.

3.   [Záväzok poskytovať príležitosť zainteresovaným stranám] Každá zmluvná strana poskytne každému, koho záujmy by boli dotknuté medzinárodným zápisom, primeranú možnosť požiadať príslušný orgán o nahlásenie zamietnutia medzinárodného zápisu.

4.   [Zápis, zverejnenie a oznámenie zamietnutia] Medzinárodný úrad zaznamenáva zamietnutie a dôvody zamietnutia v medzinárodnom registri. Zverejní zamietnutie a dôvody zamietnutia a oznámi vyhlásenie o zamietnutí príslušnému orgánu zmluvnej strane pôvodu alebo, ak bola prihláška podaná priamo na základe článku 5 ods. 3, oprávneným osobám alebo fyzickej alebo právnickej osobe v zmysle článku 5 ods. 2 písm. ii), ako aj príslušnému orgánu zmluvnej strany pôvodu.

5.   [Národné zaobchádzanie] Každá zmluvná strana poskytne zainteresovaným stranám, ktoré sú dotknuté zamietnutím, rovnaké súdne a administratívne opravné prostriedky ako majú v prípade zamietnutia ochrany označenia pôvodu alebo zemepisného označenia k dispozícii jej vlastní štátni príslušníci.

Článok 16

Zrušenie zamietnutia

Zamietnutie možno zrušiť v súlade s postupmi uvedenými vo vykonávacích predpisoch. Zamietnutie sa zapíše do medzinárodného registra.

Článok 17

Prechodné obdobie

1.   [Možnosť priznania prechodného obdobia] Bez toho, aby bol dotknutý článok 13, zmluvná strana, ktorá nezamietla účinky medzinárodného zápisu na základe skoršieho použitia treťou stranou alebo takéto zamietnutie zrušila alebo oznámila priznanie ochrany, môže, ak jej to umožňujú jej právne predpisy, priznať vymedzené obdobie uvedené vo vykonávacích predpisoch na ukončenie takéhoto použitia.

2.   [Oznámenie o prechodnom období] Zmluvná strana takého obdobie oznámi medzinárodnému úradu v súlade s postupmi stanovenými v nariadeniach.

Článok 18

Oznámenie o priznaní ochrany

Príslušný orgán zmluvnej strany môže medzinárodnému úradu oznámiť priznanie ochrany zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia. Medzinárodný úrad takéto oznámenie zaznamená v medzinárodnom registri a zverejní ho.

Článok 19

Neplatnosť

1.   [Možnosť obhajoby práv] Úplná alebo čiastočná neplatnosť účinkov medzinárodného zápisu na území zmluvnej strany možno vyhlásiť až po tom, ako bola oprávneným osobám udelená možnosť obhájiť si svoje práva. Takáto možnosť sa musí poskytnúť aj fyzickej alebo právnickej osobe uvedenej v článku 5 ods. 2 písm. ii).

2.   [Oznámenie, záznam a zverejnenie] Zmluvná strana oznámi neplatnosť účinkov medzinárodného zápisu medzinárodnému úradu, ktorý neplatnosť zaznamená do medzinárodného registra a zverejní ju.

3.   [Ochrana podľa ďalších nástrojov] Vyhlásenie neplatnosti nepoškodzuje žiadnu ďalšiu ochranu, ktorá sa v súlade s článkom 10 ods. 2 môže vzťahovať na, príslušný názov alebo označenie v zmluvnej strane, ktorá oznámila neplatnosť účinkov medzinárodného zápisu.

Článok 20

Úpravy a ďalšie zápisy do medzinárodného registra

Postupy pri zmene medzinárodných zápisov a ďalších zápisov do medzinárodného registra sú uvedené vo vykonávacích predpisoch.

KAPITOLA V

Administratívne ustanovenia

Článok 21

Členstvo v lisabonskej únii

Zmluvné strany sú členmi tej istej osobitnej únie ako štáty, ktoré sú stranami lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú stranami lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967.

Článok 22

Zhromaždenie osobitnej únie

1.   
  [Zloženie]

| a) | Zmluvné strany sa stanú členmi toho istého zhromaždenia ako štáty, ktoré sú zmluvnými stranami aktu z roku 1967. |
| --- | --- |

a)

Zmluvné strany sa stanú členmi toho istého zhromaždenia ako štáty, ktoré sú zmluvnými stranami aktu z roku 1967.

| b) | Každú zmluvnú stranu zastupuje jeden delegát, ktorému môžu pomáhať zástupcovia, poradcovia a znalci. |
| --- | --- |

b)

Každú zmluvnú stranu zastupuje jeden delegát, ktorému môžu pomáhať zástupcovia, poradcovia a znalci.

| c) | Každá delegácia si hradí vlastné náklady. |
| --- | --- |

c)

Každá delegácia si hradí vlastné náklady.

2.   
  [Úlohy]

| a) | Zhromaždenie:






  i) | sa zaoberá všetkými záležitosťami, ktoré sa týkajú udržiavania a rozvoja osobitnej únie a vykonávania tohto aktu; |
| --- | --- | --- |

a)

Zhromaždenie:

i)

sa zaoberá všetkými záležitosťami, ktoré sa týkajú udržiavania a rozvoja osobitnej únie a vykonávania tohto aktu;

| ii) | dáva pokyny generálnemu riaditeľovi na prípravu revíznych konferencií uvedených v článku 26 ods. 1, pričom berie zreteľ na pripomienky tých členov Osobitnej únie, ktorí neratifikovali tento akt alebo k nemu nepristúpili; |
| --- | --- |

ii)

dáva pokyny generálnemu riaditeľovi na prípravu revíznych konferencií uvedených v článku 26 ods. 1, pričom berie zreteľ na pripomienky tých členov Osobitnej únie, ktorí neratifikovali tento akt alebo k nemu nepristúpili;

| iii) | mení vykonávacie predpisy; |
| --- | --- |

iii)

mení vykonávacie predpisy;

| iv) | skúma a schvaľuje správy a činnosti generálneho riaditeľa, ktoré sa týkajú osobitnej únie, a poskytuje mu všetky dôležité pokyny, pokiaľ ide o záležitosti v rámci právomoci osobitnej únie; |
| --- | --- |

iv)

skúma a schvaľuje správy a činnosti generálneho riaditeľa, ktoré sa týkajú osobitnej únie, a poskytuje mu všetky dôležité pokyny, pokiaľ ide o záležitosti v rámci právomoci osobitnej únie;

| v) | určuje program a prijíma dvojročný rozpočet osobitnej únie a schvaľuje jej konečnú účtovnú závierku; |
| --- | --- |

v)

určuje program a prijíma dvojročný rozpočet osobitnej únie a schvaľuje jej konečnú účtovnú závierku;

| vi) | prijíma rozpočtové pravidlá osobitnej únie; |
| --- | --- |

vi)

prijíma rozpočtové pravidlá osobitnej únie;

| vii) | zriaďuje také výbory a pracovné skupiny, ktoré považuje za vhodné na dosiahnutie cieľov osobitnej únie; |
| --- | --- |

vii)

zriaďuje také výbory a pracovné skupiny, ktoré považuje za vhodné na dosiahnutie cieľov osobitnej únie;

| viii) | určuje, ktoré krajiny, ktoré nie sú členmi Osobitnej únie, a ktoré medzivládne a mimovládne organizácie sa prizvú na jeho zasadania ako pozorovatelia; |
| --- | --- |

viii)

určuje, ktoré krajiny, ktoré nie sú členmi Osobitnej únie, a ktoré medzivládne a mimovládne organizácie sa prizvú na jeho zasadania ako pozorovatelia;

| ix) | prijíma zmeny článkov 22 až 24 a 27; |
| --- | --- |

ix)

prijíma zmeny článkov 22 až 24 a 27;

| x) | prijíma všetky vhodné opatrenia na splnenie cieľov osobitnej únie a vykonáva všetky ďalšie funkcie, ktoré sú vhodné podľa tohto aktu. |
| --- | --- |

x)

prijíma všetky vhodné opatrenia na splnenie cieľov osobitnej únie a vykonáva všetky ďalšie funkcie, ktoré sú vhodné podľa tohto aktu.

| b) | Pokiaľ ide o záležitosti, ktoré sú predmetom záujmu aj iných únií, ktoré spravuje organizácia, zhromaždenie prijíma rozhodnutia po vypočutí odporúčania od koordinačného výboru organizácie. |
| --- | --- |

b)

Pokiaľ ide o záležitosti, ktoré sú predmetom záujmu aj iných únií, ktoré spravuje organizácia, zhromaždenie prijíma rozhodnutia po vypočutí odporúčania od koordinačného výboru organizácie.

3.   
  [Kvórum]

| a) | Polovica členov zhromaždenia, ktorí majú právo o danej záležitosti hlasovať, tvorí kvórum na účely hlasovania o tejto záležitosti. |
| --- | --- |

a)

Polovica členov zhromaždenia, ktorí majú právo o danej záležitosti hlasovať, tvorí kvórum na účely hlasovania o tejto záležitosti.

| b) | Bez ohľadu na ustanovenia pododseku a) platí, že ak je na ktoromkoľvek zasadnutí počet členov zhromaždenia, ktorými sú štáty, majú právo hlasovať o danej záležitosti a sú zastúpení, nižší než polovica, avšak predstavuje jednu tretinu členov zhromaždenia alebo viac a títo členovia sú štáty a majú právo hlasovať o tejto záležitosti, zhromaždenie môže prijímať rozhodnutia s výnimkou rozhodnutí týkajúcich sa jeho vlastných postupov s tým, že všetky takéto rozhodnutia nadobudnú platnosť, len ak sú splnené podmienky stanovené ďalej. Medzinárodný úrad oznámi uvedené rozhodnutia členom zhromaždenia, ktorými sú štáty, majú právo hlasovať o uvedenej záležitosti a neboli zastúpení, a vyzve ich, aby písomne vyjadrili svoj hlas alebo zdržali sa hlasovania do troch mesiacov odo dňa oznámenia. Ak po uplynutí tohto obdobia počet členov, ktorí takto vyjadrili svoj hlas alebo sa zdržali sa hlasovania, dosiahne počet členov, ktorí chýbali na dosiahnutie kvóra na samotnom zasadnutí, také rozhodnutia nadobudnú platnosť za predpokladu, že sa zároveň dosiahne požadovaná väčšina. |
| --- | --- |

b)

Bez ohľadu na ustanovenia pododseku a) platí, že ak je na ktoromkoľvek zasadnutí počet členov zhromaždenia, ktorými sú štáty, majú právo hlasovať o danej záležitosti a sú zastúpení, nižší než polovica, avšak predstavuje jednu tretinu členov zhromaždenia alebo viac a títo členovia sú štáty a majú právo hlasovať o tejto záležitosti, zhromaždenie môže prijímať rozhodnutia s výnimkou rozhodnutí týkajúcich sa jeho vlastných postupov s tým, že všetky takéto rozhodnutia nadobudnú platnosť, len ak sú splnené podmienky stanovené ďalej. Medzinárodný úrad oznámi uvedené rozhodnutia členom zhromaždenia, ktorými sú štáty, majú právo hlasovať o uvedenej záležitosti a neboli zastúpení, a vyzve ich, aby písomne vyjadrili svoj hlas alebo zdržali sa hlasovania do troch mesiacov odo dňa oznámenia. Ak po uplynutí tohto obdobia počet členov, ktorí takto vyjadrili svoj hlas alebo sa zdržali sa hlasovania, dosiahne počet členov, ktorí chýbali na dosiahnutie kvóra na samotnom zasadnutí, také rozhodnutia nadobudnú platnosť za predpokladu, že sa zároveň dosiahne požadovaná väčšina.

4.   
  [Prijímanie rozhodnutí v zhromaždení]

| a) | Zhromaždenie sa usiluje o prijímanie rozhodnutí na základe konsenzu. |
| --- | --- |

a)

Zhromaždenie sa usiluje o prijímanie rozhodnutí na základe konsenzu.

| b) | Ak rozhodnutie nemožno prijať na základe konsenzu, o príslušnej záležitosti sa rozhodne hlasovaním. V takom prípade






  i) | každá zmluvná strana, ktorá je štátom, má jeden hlas a hlasuje len vo svojom mene, a |
| --- | --- | --- |

b)

Ak rozhodnutie nemožno prijať na základe konsenzu, o príslušnej záležitosti sa rozhodne hlasovaním. V takom prípade

i)

každá zmluvná strana, ktorá je štátom, má jeden hlas a hlasuje len vo svojom mene, a

| ii) | každá zmluvná strana, ktorá je medzivládnou organizáciou, môže hlasovať namiesto svojich členských štátov s počtom hlasov rovnajúcim sa počtu jej členských štátov, ktoré sú stranami tohto aktu. Žiadna medzivládna organizácia sa nemôže zúčastniť hlasovania, ak uplatňuje svoje hlasovacie právo ktorýkoľvek z jej členských štátov, a naopak. |
| --- | --- |

ii)

každá zmluvná strana, ktorá je medzivládnou organizáciou, môže hlasovať namiesto svojich členských štátov s počtom hlasov rovnajúcim sa počtu jej členských štátov, ktoré sú stranami tohto aktu. Žiadna medzivládna organizácia sa nemôže zúčastniť hlasovania, ak uplatňuje svoje hlasovacie právo ktorýkoľvek z jej členských štátov, a naopak.

| c) | O záležitostiach, ktoré sa týkajú len štátov, ktoré sú viazané aktom z roku 1967, nemajú zmluvné strany, ktoré nie sú viazané aktom z roku 1967, právo hlasovať, kým o záležitostiach, ktoré sa týkajú len zmluvných strán, majú právo hlasovať len tieto zmluvné strany. |
| --- | --- |

c)

O záležitostiach, ktoré sa týkajú len štátov, ktoré sú viazané aktom z roku 1967, nemajú zmluvné strany, ktoré nie sú viazané aktom z roku 1967, právo hlasovať, kým o záležitostiach, ktoré sa týkajú len zmluvných strán, majú právo hlasovať len tieto zmluvné strany.

5.   
  [Väčšina]

| a) | S výhradou článku 25 ods. 2 a článku 27 ods. 2 si rozhodnutia zhromaždenia vyžadujú dve tretiny odovzdaných hlasov. |
| --- | --- |

a)

S výhradou článku 25 ods. 2 a článku 27 ods. 2 si rozhodnutia zhromaždenia vyžadujú dve tretiny odovzdaných hlasov.

| b) | Zdržanie sa hlasovania sa nepovažuje za hlas. |
| --- | --- |

b)

Zdržanie sa hlasovania sa nepovažuje za hlas.

6.   
  [Zasadnutia]

| a) | Zasadnutie zhromaždenia zvoláva generálny riaditeľ a ak nenastanú mimoriadne okolnosti, koná sa v rovnakom čase a na rovnakom mieste ako valné zhromaždenie organizácie. |
| --- | --- |

a)

Zasadnutie zhromaždenia zvoláva generálny riaditeľ a ak nenastanú mimoriadne okolnosti, koná sa v rovnakom čase a na rovnakom mieste ako valné zhromaždenie organizácie.

| b) | Mimoriadne zasadnutie zhromaždenia zvolá generálny riaditeľ buď na základe žiadosti jednej štvrtiny členov zhromaždenia, alebo z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

b)

Mimoriadne zasadnutie zhromaždenia zvolá generálny riaditeľ buď na základe žiadosti jednej štvrtiny členov zhromaždenia, alebo z vlastnej iniciatívy.

| c) | Program rokovania každého zasadnutia pripraví generálny riaditeľ. |
| --- | --- |

c)

Program rokovania každého zasadnutia pripraví generálny riaditeľ.

7.   [Rokovací poriadok] Zhromaždenie schváli svoj vlastný rokovací poriadok.

Článok 23

Medzinárodný úrad

1.   
  [Administratívne úlohy]

| a) | Medzinárodný zápis a s ním spojené povinnosti, ako aj všetky ďalšie administratívne úlohy vzťahujúce sa na osobitnú úniu vykonáva medzinárodný úrad. |
| --- | --- |

a)

Medzinárodný zápis a s ním spojené povinnosti, ako aj všetky ďalšie administratívne úlohy vzťahujúce sa na osobitnú úniu vykonáva medzinárodný úrad.

| b) | Medzinárodný úrad pripravuje najmä stretnutia a vykonáva funkciu sekretariátu pre zhromaždenie a tie výbory a pracovné skupiny, ktoré mohlo zhromaždenie zriadiť. |
| --- | --- |

b)

Medzinárodný úrad pripravuje najmä stretnutia a vykonáva funkciu sekretariátu pre zhromaždenie a tie výbory a pracovné skupiny, ktoré mohlo zhromaždenie zriadiť.

| c) | Generálny riaditeľ je výkonným riaditeľom osobitnej únie, ktorý osobitnú úniu zastupuje. |
| --- | --- |

c)

Generálny riaditeľ je výkonným riaditeľom osobitnej únie, ktorý osobitnú úniu zastupuje.

2.   [Úloha medzinárodného úradu na zasadnutiach zhromaždenia a ďalších zasadnutiach] Generálny riaditeľ a všetci zamestnanci, ktorých generálny riaditeľ určí, sa bez práva hlasovať zúčastňujú na všetkých zasadnutiach zhromaždenia, výborov a pracovných skupín, ktoré zriadilo zhromaždenie, a ďalších zasadnutiach. Generálny riaditeľ alebo zamestnanec, ktorého určí generálny riaditeľ, je z úradnej moci tajomníkom takéhoto orgánu.

3.   
  [Konferencie]

| a) | Medzinárodný úrad pripravuje všetky revízne konferencie v súlade s pokynmi zhromaždenia. |
| --- | --- |

a)

Medzinárodný úrad pripravuje všetky revízne konferencie v súlade s pokynmi zhromaždenia.

| b) | Medzinárodný úrad sa môže v súvislosti s uvedenými prípravami poradiť s medzivládnymi organizáciami a medzinárodnými a vnútroštátnymi mimovládnymi organizáciami. |
| --- | --- |

b)

Medzinárodný úrad sa môže v súvislosti s uvedenými prípravami poradiť s medzivládnymi organizáciami a medzinárodnými a vnútroštátnymi mimovládnymi organizáciami.

| c) | Generálny riaditeľ a osoby, ktoré generálny riaditeľ určí, sa bez práva hlasovať zúčastňujú rokovaní na revíznych konferenciách. |
| --- | --- |

c)

Generálny riaditeľ a osoby, ktoré generálny riaditeľ určí, sa bez práva hlasovať zúčastňujú rokovaní na revíznych konferenciách.

4.   [Ďalšie úlohy] Medzinárodný úrad plní všetky ďalšie úlohy, ktoré sú mu zverené v súvislosti s týmto aktom.

Článok 24

Finančné prostriedky

1.   [Rozpočet] Príjmy a výdavky osobitnej únie sa zohľadnia v rozpočte organizácie spravodlivým a transparentným spôsobom.

2.   
  [Finančné zdroje rozpočtu] Príjmy osobitnej únie sú financované z týchto zdrojov:

| i) | poplatky vyberané podľa článku 7 ods. 1 a 2; |
| --- | --- |

i)

poplatky vyberané podľa článku 7 ods. 1 a 2;

| ii) | príjmy z predaja publikácií medzinárodného úradu alebo licenčných poplatkov za tieto publikácie; |
| --- | --- |

ii)

príjmy z predaja publikácií medzinárodného úradu alebo licenčných poplatkov za tieto publikácie;

| iii) | dary, poukázané finančné prostriedky a dotácie; |
| --- | --- |

iii)

dary, poukázané finančné prostriedky a dotácie;

| iv) | prenájom, výnos z investícií a rôzne ďalšie príjmy; |
| --- | --- |

iv)

prenájom, výnos z investícií a rôzne ďalšie príjmy;

| v) | mimoriadne príspevky od zmluvných strán alebo alternatívnych zdrojov, ktoré pochádzajú od zmluvných strán alebo oprávnených osôb alebo oboch, ak príjmy zo zdrojov uvedených v bodoch i) až iv) nestačia na pokrytie výdavkov podľa rozhodnutia zhromaždenia. |
| --- | --- |

v)

mimoriadne príspevky od zmluvných strán alebo alternatívnych zdrojov, ktoré pochádzajú od zmluvných strán alebo oprávnených osôb alebo oboch, ak príjmy zo zdrojov uvedených v bodoch i) až iv) nestačia na pokrytie výdavkov podľa rozhodnutia zhromaždenia.

3.   
  [Stanovenie poplatkov; výška rozpočtu]

| a) | Výšku poplatkov uvedená v odseku 2 určuje zhromaždenie na návrh generálneho riaditeľa a určuje sa tak, aby spolu s príjmami pochádzajúcimi z iných zdrojov podľa odseku 2 príjmy Osobitnej únie za bežných okolností stačili na úhradu výdavkov, ktoré má Medzinárodný úrad s výkonom služby medzinárodných zápisov. |
| --- | --- |

a)

Výšku poplatkov uvedená v odseku 2 určuje zhromaždenie na návrh generálneho riaditeľa a určuje sa tak, aby spolu s príjmami pochádzajúcimi z iných zdrojov podľa odseku 2 príjmy Osobitnej únie za bežných okolností stačili na úhradu výdavkov, ktoré má Medzinárodný úrad s výkonom služby medzinárodných zápisov.

| b) | Ak sa rozpočet organizácie neprijme pred začiatkom nového rozpočtového obdobia, právomoc generálneho riaditeľa preberať záväzky a vykonávať platby zostáva na rovnakej úrovni ako bola v predchádzajúcom rozpočtovom období. |
| --- | --- |

b)

Ak sa rozpočet organizácie neprijme pred začiatkom nového rozpočtového obdobia, právomoc generálneho riaditeľa preberať záväzky a vykonávať platby zostáva na rovnakej úrovni ako bola v predchádzajúcom rozpočtovom období.

4.   [Stanovenie osobitných príspevkov uvedených v odseku 2 písm. v)] Na účely stanovenia výšky príspevkov je každá zmluvná strana zaradená do tej istej triedy, do ktorej patrí v rámci parížskeho dohovoru, alebo ak nie je zmluvnou stranou parížskeho dohovoru, zaradí sa do tej triedy, do ktorej by podľa parížskeho dohovoru patrila, keby ňou bola. Medzivládne organizácie sa považujú za patriace do príspevkovej triedy I (jeden), ak zhromaždenie nerozhodne jednomyseľne inak. Príspevok sa čiastočne váži podľa počtu zápisov pochádzajúcich zo zmluvnej strany na základe rozhodnutia zhromaždenia.

5.   [Prevádzkový kapitálový fond] Osobitná únia zriadi prevádzkový fond, ktorý sa tvorí z preddavkových platieb každého člena osobitnej únie, keď o tom osobitná únia rozhodne. Ak fond nepostačuje, zhromaždenie môže rozhodnúť o jeho navýšení. Podiel a podmienky platby stanoví zhromaždenie na návrh generálneho riaditeľa. Ak osobitná únia v ktoromkoľvek rozpočtovom období zaznamená prebytok príjmov nad výdavkami, môžu sa preddavky do prevádzkového fondu vrátiť každému členovi proporčne podľa jeho pôvodných platieb na základe návrhu generálneho riaditeľa a rozhodnutia zhromaždenia.

6.   
  [Zálohy hostiteľského štátu]

| a) | V dohode o sídle uzavretej so štátom, na ktorého území má organizácia sídlo, sa stanoví, že zakaždým, keď prevádzkový fond nepostačuje, poskytne tento štát zálohy. Výška takýchto záloh a podmienky poskytovania sú vo všetkých prípadoch predmetom samostatných dohôd medzi takýmto štátom a organizáciou. |
| --- | --- |

a)

V dohode o sídle uzavretej so štátom, na ktorého území má organizácia sídlo, sa stanoví, že zakaždým, keď prevádzkový fond nepostačuje, poskytne tento štát zálohy. Výška takýchto záloh a podmienky poskytovania sú vo všetkých prípadoch predmetom samostatných dohôd medzi takýmto štátom a organizáciou.

| b) | Tak štát uvedený v pododseku a), ako aj organizácia majú právo písomným oznámením vypovedať povinnosť poskytovať zálohy. Výpoveď nadobudne platnosť tri roky po konci roka, v ktorom bolo oznámené. |
| --- | --- |

b)

Tak štát uvedený v pododseku a), ako aj organizácia majú právo písomným oznámením vypovedať povinnosť poskytovať zálohy. Výpoveď nadobudne platnosť tri roky po konci roka, v ktorom bolo oznámené.

7.   [Účtovný audit] Účtovný audit uskutočňuje jeden alebo viaceré členské štáty osobitnej únie alebo externí audítori, ako to stanovujú rozpočtové pravidlá organizácie. Určuje ich zhromaždenie na základe ich súhlasu.

Článok 25

Vykonávacie predpisy

1.   [Predmet úpravy] Podrobnosti vykonávania tohto aktu sa stanovia vo vykonávacích predpisoch.

2.   
  [Zmeny určitých ustanovení vykonávacích predpisov]

| a) | Zhromaždenie môže rozhodnúť, že určité ustanovenia vykonávacích predpisov možno zmeniť len jednomyseľne alebo trojštvrtinovou väčšinou. |
| --- | --- |

a)

Zhromaždenie môže rozhodnúť, že určité ustanovenia vykonávacích predpisov možno zmeniť len jednomyseľne alebo trojštvrtinovou väčšinou.

| b) | Na dosiahnutie toho, aby sa požiadavka jednomyseľnosti alebo trojštvrtinovej väčšiny pri zmene ustanovenia vykonávacích predpisov v budúcnosti už neuplatňovala, sa vyžaduje jednomyseľnosť. |
| --- | --- |

b)

Na dosiahnutie toho, aby sa požiadavka jednomyseľnosti alebo trojštvrtinovej väčšiny pri zmene ustanovenia vykonávacích predpisov v budúcnosti už neuplatňovala, sa vyžaduje jednomyseľnosť.

| c) | Na dosiahnutie toho, aby sa požiadavka jednomyseľnosti alebo trojštvrtinovej väčšiny pri zmene ustanovenia vykonávacích predpisov v budúcnosti uplatňovala, sa vyžaduje trojštvrtinová väčšina. |
| --- | --- |

c)

Na dosiahnutie toho, aby sa požiadavka jednomyseľnosti alebo trojštvrtinovej väčšiny pri zmene ustanovenia vykonávacích predpisov v budúcnosti uplatňovala, sa vyžaduje trojštvrtinová väčšina.

3.   [Konflikt medzi týmto aktom a vykonávacími predpismi] V prípade konfliktu medzi ustanoveniami tohto aktu a ustanoveniami vykonávacích predpisov platia ustanovenia aktu.

KAPITOLA VI

Revízia a zmena

Článok 26

Revízia

1.   [Revízne konferencie]Tento akt môže revidovať konferencia zmluvných strán. O zvolaní diplomatickej konferencie rozhoduje zhromaždenie.

2.   [Revízia alebo zmena určitých článkov] Články 22 až 24 a článok 27 môže zmeniť buď revízna konferencia, alebo zhromaždenie podľa ustanovení článku 27.

Článok 27

Zmena určitých článkov zhromaždením

1.   
  [Návrhy na zmenu]

| a) | Návrhy na zmenu článkov 22 až 24 a tohto článku môže podať každá zmluvná strana alebo generálny riaditeľ. |
| --- | --- |

a)

Návrhy na zmenu článkov 22 až 24 a tohto článku môže podať každá zmluvná strana alebo generálny riaditeľ.

| b) | Generálny riaditeľ tieto návrhy oznámi zmluvným stranám najmenej šesť mesiacov pred tým, ako ich posúdi zhromaždenie. |
| --- | --- |

b)

Generálny riaditeľ tieto návrhy oznámi zmluvným stranám najmenej šesť mesiacov pred tým, ako ich posúdi zhromaždenie.

2.   [Väčšina] Prijatie akýchkoľvek zmien článkov uvedených v odseku 1 si vyžaduje trojštvrtinovú väčšinu; výnimku predstavujú zmeny článku 22 a tohto odseku, ktoré si vyžadujú štvorpätinovú väčšinu.

3.   
  [Nadobudnutie platnosti]

| a) | Okrem prípadov, keď sa uplatňuje pododsek b), každá zmena článkov uvedených v odseku 1 nadobudne platnosť jeden mesiac po tom, čo generálny riaditeľ prijme písomné oznámenia o prijatí od troch štvrtín zmluvných strán, ktoré boli v čase prijímania zmeny členmi zhromaždenia a mali právo hlasovať o tejto zmene a, pričom tieto oznámenia o prijatí uskutočnia v súlade so svojimi príslušnými ústavnými postupmi. |
| --- | --- |

a)

Okrem prípadov, keď sa uplatňuje pododsek b), každá zmena článkov uvedených v odseku 1 nadobudne platnosť jeden mesiac po tom, čo generálny riaditeľ prijme písomné oznámenia o prijatí od troch štvrtín zmluvných strán, ktoré boli v čase prijímania zmeny členmi zhromaždenia a mali právo hlasovať o tejto zmene a, pričom tieto oznámenia o prijatí uskutočnia v súlade so svojimi príslušnými ústavnými postupmi.

| b) | Zmena článku 22 ods. 3 alebo 4 alebo tohto pododseku nenadobudne platnosť, ak do šiestich mesiacov po jej prijatí zhromaždením ktorákoľvek zmluvná strana oznámi generálnemu riaditeľovi, že takúto zmenu neprijíma. |
| --- | --- |

b)

Zmena článku 22 ods. 3 alebo 4 alebo tohto pododseku nenadobudne platnosť, ak do šiestich mesiacov po jej prijatí zhromaždením ktorákoľvek zmluvná strana oznámi generálnemu riaditeľovi, že takúto zmenu neprijíma.

| c) | Každá zmena, ktorá nadobudne platnosť v súlade s ustanoveniami tohto odseku, zaväzuje všetky štáty a medzivládne organizácie, ktoré sú zmluvnými stranami v čase nadobudnutia platnosti zmeny, alebo sa nimi stanú neskôr. |
| --- | --- |

c)

Každá zmena, ktorá nadobudne platnosť v súlade s ustanoveniami tohto odseku, zaväzuje všetky štáty a medzivládne organizácie, ktoré sú zmluvnými stranami v čase nadobudnutia platnosti zmeny, alebo sa nimi stanú neskôr.

KAPITOLA VII

Záverečné ustanovenia

Článok 28

Pristúpenie k tomuto aktu

1.   
  [Oprávnenosť] S výhradou článku 29 a odsekov 2 a 3 tohto článku

| i) | každý štát, ktorý je zmluvnou stranou parížskeho dohovoru, môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou; |
| --- | --- |

i)

každý štát, ktorý je zmluvnou stranou parížskeho dohovoru, môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou;

| ii) | každý ďalší štát, ktorý je zmluvnou stranou organizácie, môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou, ak vyhlási, že jeho právne predpisy sú v súlade s ustanoveniami parížskeho dohovoru týkajúcimi sa označenia pôvodu, zemepisného označenia a ochranných známok; |
| --- | --- |

ii)

každý ďalší štát, ktorý je zmluvnou stranou organizácie, môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou, ak vyhlási, že jeho právne predpisy sú v súlade s ustanoveniami parížskeho dohovoru týkajúcimi sa označenia pôvodu, zemepisného označenia a ochranných známok;

| iii) | Každá medzivládna organizácia môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou, ak aspoň jeden členský štát tejto medzivládnej organizácie je zmluvnou stranou parížskeho dohovoru a medzivládna organizácia vyhlási, že podľa ustanovujúcej zmluvy medzivládnej organizácie sa uplatňujú právne predpisy, na základe ktorých možno získať ochranu zemepisného označenia na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

iii)

Každá medzivládna organizácia môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou, ak aspoň jeden členský štát tejto medzivládnej organizácie je zmluvnou stranou parížskeho dohovoru a medzivládna organizácia vyhlási, že podľa ustanovujúcej zmluvy medzivládnej organizácie sa uplatňujú právne predpisy, na základe ktorých možno získať ochranu zemepisného označenia na regionálnej úrovni.

2.   
  [Ratifikácia alebo pristúpenie] Každý štát alebo medzivládna organizácia uvedená v odseku 1 môže uložiť

| i) | ratifikačnú listinu, ak podpísali tento akt, alebo |
| --- | --- |

i)

ratifikačnú listinu, ak podpísali tento akt, alebo

| ii) | prístupovú listinu, ak nepodpísali tento akt. |
| --- | --- |

ii)

prístupovú listinu, ak nepodpísali tento akt.

3.   
  [Dátum účinnosti uloženia]

| a) | S výhradou pododseku b) je dátumom platnosti uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny deň uloženia listiny. |
| --- | --- |

a)

S výhradou pododseku b) je dátumom platnosti uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny deň uloženia listiny.

| b) | Dátum platnosti uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny ktoréhokoľvek štátu, ktorý je členským štátom medzivládnej organizácie a v prípade ktorého možno získať ochranu pre označenia pôvodu alebo zemepisné označenia len na základe právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú medzi členskými štátmi medzivládnej organizácie, je deň uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny medzivládnej organizácie, ak je tento deň neskorší než deň uloženia listiny uvedeného štátu. Tento pododsek sa však neuplatňuje na štáty, ktoré sú zmluvnou stranou lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 a nedotýka sa uplatňovania článku 31 vo vzťahu k týmto štátom. |
| --- | --- |

b)

Dátum platnosti uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny ktoréhokoľvek štátu, ktorý je členským štátom medzivládnej organizácie a v prípade ktorého možno získať ochranu pre označenia pôvodu alebo zemepisné označenia len na základe právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú medzi členskými štátmi medzivládnej organizácie, je deň uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny medzivládnej organizácie, ak je tento deň neskorší než deň uloženia listiny uvedeného štátu. Tento pododsek sa však neuplatňuje na štáty, ktoré sú zmluvnou stranou lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 a nedotýka sa uplatňovania článku 31 vo vzťahu k týmto štátom.

Článok 29

Deň nadobudnutia platnosti ratifikácií a pristúpení

1.   [Listiny, ktoré je potrebné vziať do úvahy] Na účely tohto článku sa berú do úvahy len ratifikačné alebo prístupové listiny, ktoré uložia štáty alebo medzivládne organizácie uvedené v článku 28 ods. 1 a ktoré majú deň účinnosti podľa článku 28 ods. 3.

2.   [Nadobudnutie platnosti tohto aktu] Tento akt nadobudne platnosť tri mesiace po tom, čo päť oprávnených strán uvedených v článku 28 uloží svoje ratifikačné alebo prístupové listiny.

3.   
  [Nadobudnutie platnosti ratifikácií a pristúpení]

| a) | Ktorýkoľvek štát alebo medzivládna organizácia, ktoré uložili svoju ratifikačnú alebo prístupovú listinu tri mesiace pred dňom nadobudnutia platnosti tohto aktu alebo skôr, sú týmto aktom viazané odo dňa nadobudnutia platnosti tohto aktu. |
| --- | --- |

a)

Ktorýkoľvek štát alebo medzivládna organizácia, ktoré uložili svoju ratifikačnú alebo prístupovú listinu tri mesiace pred dňom nadobudnutia platnosti tohto aktu alebo skôr, sú týmto aktom viazané odo dňa nadobudnutia platnosti tohto aktu.

| b) | Ktorýkoľvek iný štát alebo medzivládna organizácia sú viazané týmto aktom tri mesiace po dni, keď uložia svoju ratifikačnú alebo prístupovú listinu, alebo v neskorší deň uvedený v danej listine. |
| --- | --- |

b)

Ktorýkoľvek iný štát alebo medzivládna organizácia sú viazané týmto aktom tri mesiace po dni, keď uložia svoju ratifikačnú alebo prístupovú listinu, alebo v neskorší deň uvedený v danej listine.

4.   [Medzinárodné zápisy uskutočnené pred pristúpením] Na území pristupujúceho štátu a v prípade, že zmluvnou stranou je medzivládna organizácia, sa na území, na ktorom sa uplatňuje zakladajúca zmluva medzivládnej organizácie, ustanovenia tohto aktu v súvislosti s označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami už zapísanými podľa tohto aktu v čase nadobudnutia platnosti pristúpenia, s výhradou článku 7 ods. 4, ako aj ustanovenia kapitoly IV sa uplatňujú mutatis mutandis. Pristupujúci štát alebo medzivládna organizácia môže vo vyhlásení pripojenom k ratifikačnej alebo prístupovej listine stanoviť predĺženie lehoty uvedenej v článku 15 ods. 1 a obdobia uvedeného v článku 17 v súlade s postupmi uvedenými vo vykonávacích predpisoch.

Článok 30

Zákaz výhrad

Výhrady k tomuto aktu nie sú povolené.

Článok 31

Uplatňovanie lisabonskej dohody a aktu z roku 1967

1.   [Vzťahy medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami tohto aktu a zároveň lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967] Štáty, ktoré sú zmluvnými stranami tohto aktu a zároveň lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967, sú vo svojich vzájomných vzťahoch viazané len týmto aktom. S ohľadom na medzinárodné zápisy označení pôvodu účinné podľa lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 štáty udeľujú najmenej takú ochranu, aká je požadovaná podľa lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967.

2.   [Vzťahy medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami tohto aktu a zároveň lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 so štátmi, ktoré sú zmluvnou stranou lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 bez toho, aby boli zmluvnými stranami tohto aktu] Každý štát, ktorý je zmluvnou stranou tohto aktu a zároveň lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967, vo vzťahoch so štátmi, ktoré sú zmluvnou stranou lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 a nie sú zmluvnou stranou tohto aktu naďalej uplatňuje lisabonskú dohodu alebo akt z roku 1967.

Článok 32

Výpoveď dohody

1.   [Oznámenie] Každá zmluvná strana môže tento akt vypovedať oznámením určeným generálnemu riaditeľovi.

2.   [Deň nadobudnutia platnosti] Výpoveď nadobudne platnosť jeden rok po dni, keď generálny riaditeľ prijme oznámenie, alebo v neskorší deň uvedený v oznámení. Nemá vplyv na uplatňovanie tohto aktu na nevybavené prihlášky ani medzinárodné zápisy, ktoré sú v čase nadobudnutia platnosti výpovede platné vo vzťahu k vypovedajúcej zmluvnej strane.

Článok 33

Jazyky tohto aktu; Podpis

1.   
  [Pôvodné znenie; úradné znenia]

| a) | Tento akt sa podpíše v jednom pôvodnom vyhotovení v anglickom, arabskom, čínskom, francúzskom, ruskom a španielskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické. |
| --- | --- |

a)

Tento akt sa podpíše v jednom pôvodnom vyhotovení v anglickom, arabskom, čínskom, francúzskom, ruskom a španielskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické.

| b) | Úradné znenia vyhotoví generálny riaditeľ po konzultácii so zainteresovanými vládami v ďalších jazykoch, ktoré určí zhromaždenie. |
| --- | --- |

b)

Úradné znenia vyhotoví generálny riaditeľ po konzultácii so zainteresovanými vládami v ďalších jazykoch, ktoré určí zhromaždenie.

2.   [Lehota na podpísanie] Tento akt zostane otvorený na podpísanie v sídle organizácie jeden rok po jeho prijatí.

Článok 34

Depozitár

Depozitárom tohto aktu je generálny riaditeľ.

---

(1)  Dohodnuté vyhlásenie k článku 11 ods. 2: Na účely tohto aktu sa rozumie, že ak určité prvky názvu alebo označenia, ktoré predstavujú označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, majú v zmluvnej strane pôvodu všeobecnú povahu, ich ochrana sa v ďalších zmluvných stranách podľa tohto odseku nevyžaduje. V záujme väčšej istoty platí, že v zmysle podmienok článku 11 nemôže byť zamietnutie alebo neplatnosť ochrannej známky alebo vyhlásenie o porušení práv v zmluvných stranách založené na prvku, ktorý je všeobecnej povahy.

1

(2)  Dohodnuté vyhlásenie k článku 12: Na účely tohto aktu sa rozumie, že článok 12 sa nedotýka uplatňovania ustanovení tohto aktu týkajúcich sa skoršieho použitia, pretože pred medzinárodným zápisom sa už mohol názov alebo označenie, ktoré predstavuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, v celom rozsahu alebo sčasti stať v zmluvnej strane inej ako je strana pôvodu všeobecným názvom alebo označením, napríklad preto, lebo názov alebo označenie alebo jeho časť sú totožné s pojmom, ktorý sa v tejto zmluvnej strane používa v bežnom jazyku alebo je totožný s bežným názvom odrody hrozna v tejto zmluvnej strane.

2

---