# Europeiska unionens L 299/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 299 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången20 november 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 299

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången20 november 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2019/1924 av den 31 juli 2019 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Malis regering om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) | 1 |
| | * | Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Malis regering om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) | 3 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/1925 av den 14 november 2019 om undertecknande på unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av protokollet om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal | 11 |
| | * | Protokoll om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal | 13 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2019/1926 av den 14 november 2019 om fördelning av fiskemöjligheter enligt protokollet om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal | 43 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1927 av den 19 november 2019 om undantag från de regler om ursprungsprodukter som anges i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore och som tillämpas inom ramen för årliga kvoter på vissa produkter från Singapore | 45 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1928 av den 19 november 2019 om anpassning av justeringsgraden för direktstöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2019 och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/916 | 49 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv (EU) 2019/1929 av den 19 november 2019 om ändring av tillägg C till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG för att anta särskilda gränsvärden för kemikalier som används i vissa leksaker vad gäller formaldehyd (
  1
  ) | 51 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens Genomförandebeslut (EU) 2019/1930 av den 18 november 2019 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/570 vad gäller rescEU-resurser
  [delgivet med nr C(2019) 8130]

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1931 av den 19 november 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater [delgivet med nr C(2019) 8424] (
  1
  ) | 61 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (Gusp) 2019/1924 av den 31 juli 2019 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Malis regering om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali)

1

*

Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Malis regering om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali)

3

*

Rådets beslut (EU) 2019/1925 av den 14 november 2019 om undertecknande på unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av protokollet om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal

11

*

Protokoll om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal

13

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2019/1926 av den 14 november 2019 om fördelning av fiskemöjligheter enligt protokollet om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal

43

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1927 av den 19 november 2019 om undantag från de regler om ursprungsprodukter som anges i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore och som tillämpas inom ramen för årliga kvoter på vissa produkter från Singapore

45

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1928 av den 19 november 2019 om anpassning av justeringsgraden för direktstöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2019 och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/916

49

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv (EU) 2019/1929 av den 19 november 2019 om ändring av tillägg C till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG för att anta särskilda gränsvärden för kemikalier som används i vissa leksaker vad gäller formaldehyd (
  1
  )

1

51

BESLUT

*

Kommissionens Genomförandebeslut (EU) 2019/1930 av den 18 november 2019 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/570 vad gäller rescEU-resurser
  [delgivet med nr C(2019) 8130]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 8130]

1

55

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1931 av den 19 november 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater [delgivet med nr C(2019) 8424] (
  1
  )

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/1

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2019/1924

av den 31 juli 2019

om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Malis regering om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37, jämförd med artikel 218.5 och 218.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 april 2014 antog rådet beslut 2014/219/Gusp (1) om Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 april 2014 antog rådet beslut 2014/219/Gusp (1) om Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali).

| (2) | Enligt artikel 9 i beslut 2014/219/Gusp ska statusen för Eucap Sahel Mali och dess personal, inbegripet eventuella privilegier, immunitet och andra garantier som krävs för att Eucap Sahel Mali ska kunna genomföras och fungera smidigt, vara föremål för ett avtal som ingås i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och förfarandet i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 9 i beslut 2014/219/Gusp ska statusen för Eucap Sahel Mali och dess personal, inbegripet eventuella privilegier, immunitet och andra garantier som krävs för att Eucap Sahel Mali ska kunna genomföras och fungera smidigt, vara föremål för ett avtal som ingås i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och förfarandet i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (3) | I det avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Mali (2) (nedan kallat avtalet genom skriftväxling) som godkändes genom rådets beslut 2014/853/Gusp (3) och ingicks mellan Europeiska unionen och Republiken Mali den 31 oktober 2014 tilldelas Eucap Sahel Mali en status i Mali. |
| --- | --- |

(3)

I det avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Mali (2) (nedan kallat avtalet genom skriftväxling) som godkändes genom rådets beslut 2014/853/Gusp (3) och ingicks mellan Europeiska unionen och Republiken Mali den 31 oktober 2014 tilldelas Eucap Sahel Mali en status i Mali.

| (4) | Rådet bemyndigade den 12 juni 2017 inledande av förhandlingar med Republiken Mali i syfte att ingå ett avtal om status för Eucap Sahel Mali (nedan kallat avtalet) som ska ersätta avtalet genom skriftväxling. |
| --- | --- |

(4)

Rådet bemyndigade den 12 juni 2017 inledande av förhandlingar med Republiken Mali i syfte att ingå ett avtal om status för Eucap Sahel Mali (nedan kallat avtalet) som ska ersätta avtalet genom skriftväxling.

| (5) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Malis regering om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) godkänns härmed på unionens vägnar.

Avtalstexten åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för unionen.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 31 juli 2019.

På rådets vägnar

T. TUPPURAINEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/219/Gusp av den 15 april 2014 om Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali) (EUT L 113, 16.4.2014, s. 21).

1

(2)  Avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Mali om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Republiken Mali (Eucap Sahel Mali) (EUT L 344, 29.11.2014, s. 3).

2

(3)  Rådets beslut 2014/853/Gusp av den 8 oktober 2014 om undertecknande och ingående på unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Mali om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Republiken Mali (Eucap Sahel Mali) (EUT L 344, 29.11.2014, s. 1).

3

---

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/3

---

ÖVERSÄTTNING

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Republiken Malis regering om status för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali)

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad EU,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN MALI, nedan kallad värdstaten,

å andra sidan,

nedan kallade parterna,

SOM BEAKTAR

| — | skrivelsen från Republiken Malis president av den 20 februari 2014 med inbjudan till Europeiska unionen att inleda ett civilt uppdrag till stöd för Malis säkerhetsstyrkor, |
| --- | --- |

—

skrivelsen från Republiken Malis president av den 20 februari 2014 med inbjudan till Europeiska unionen att inleda ett civilt uppdrag till stöd för Malis säkerhetsstyrkor,

| — | rådets beslut 2014/219/Gusp (1) av den 15 april 2014 om Europeiska unionens uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali), |
| --- | --- |

—

rådets beslut 2014/219/Gusp (1) av den 15 april 2014 om Europeiska unionens uppdrag i Mali (Eucap Sahel Mali),

| — | att detta avtal inte påverkar parternas rättigheter och skyldigheter enligt internationella avtal och andra internationella instrument om inrättande av internationella domstolar, inklusive stadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

att detta avtal inte påverkar parternas rättigheter och skyldigheter enligt internationella avtal och andra internationella instrument om inrättande av internationella domstolar, inklusive stadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | skrivelsen från Europeiska unionen av den 20 oktober 2014 och skrivelsen från Republiken Mali av den 31 oktober 2014, som utgör en skriftväxling om status för Eucap Sahel Mali inom Republiken Malis territorium, |
| --- | --- |

—

skrivelsen från Europeiska unionen av den 20 oktober 2014 och skrivelsen från Republiken Mali av den 31 oktober 2014, som utgör en skriftväxling om status för Eucap Sahel Mali inom Republiken Malis territorium,

| — | att uppdraget Eucap Sahel Mali behöver en egen tydligt definierad rättslig ram, |
| --- | --- |

—

att uppdraget Eucap Sahel Mali behöver en egen tydligt definierad rättslig ram,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

ARTIKEL 1

Tillämpningsområde och definitioner

1.   Detta avtal ska endast vara tillämpligt inom värdstatens territorium.

2.   Detta avtal är tillämpligt på Europeiska unionens civila GSFP-uppdrag i Mali, nedan kallat Eucap Sahel Mali, och dess personal.

3.   I detta avtal avses med

| a) | Eucap Sahel Mali: Eucap Sahel Malis högkvarter och dess nationella kontingenter och personal, samt deras tillhörande anläggningar, resurser och transportmedel som bidrar till uppdraget, |
| --- | --- |

a)

Eucap Sahel Mali: Eucap Sahel Malis högkvarter och dess nationella kontingenter och personal, samt deras tillhörande anläggningar, resurser och transportmedel som bidrar till uppdraget,

| b) | uppdrag: förberedelse, inrättande, genomförande och stöd av Eucap Sahel Mali, |
| --- | --- |

b)

uppdrag: förberedelse, inrättande, genomförande och stöd av Eucap Sahel Mali,

| c) | uppdragschefen: chefen för uppdraget Eucap Sahel Mali i insatsområdet, |
| --- | --- |

c)

uppdragschefen: chefen för uppdraget Eucap Sahel Mali i insatsområdet,

| d) | Europeiska unionen (EU): EU:s permanenta organ samt deras personal, |
| --- | --- |

d)

Europeiska unionen (EU): EU:s permanenta organ samt deras personal,

| e) | nationella kontingenter: enheter och trupper som tillhör EU:s medlemsstater och andra stater som deltar i Eucap Sahel Mali, |
| --- | --- |

e)

nationella kontingenter: enheter och trupper som tillhör EU:s medlemsstater och andra stater som deltar i Eucap Sahel Mali,

| f) | Eucap Sahel Malis personal: civil och militär personal vid Eucap Sahel Mali samt personal som utplacerats för att förbereda uppdraget och personal på uppdrag av en sändande stat eller en EU-institution eller ett EU-organ inom ramen för uppdraget som, om inget annat föreskrivs i detta avtal, vistas på värdstatens territorium, med undantag av lokalt anställd personal inom ramen för nationell lagstiftning samt personal som anställts av handelsföretag, |
| --- | --- |

f)

Eucap Sahel Malis personal: civil och militär personal vid Eucap Sahel Mali samt personal som utplacerats för att förbereda uppdraget och personal på uppdrag av en sändande stat eller en EU-institution eller ett EU-organ inom ramen för uppdraget som, om inget annat föreskrivs i detta avtal, vistas på värdstatens territorium, med undantag av lokalt anställd personal inom ramen för nationell lagstiftning samt personal som anställts av handelsföretag,

| g) | lokalt anställd personal: personal som är medborgare i eller varaktigt bosatta i värdstaten, |
| --- | --- |

g)

lokalt anställd personal: personal som är medborgare i eller varaktigt bosatta i värdstaten,

| h) | Eucap Sahel Malis anläggningar: alla fastigheter, alla förläggningar och all mark som krävs för Eucap Sahel Mali och dess personal, |
| --- | --- |

h)

Eucap Sahel Malis anläggningar: alla fastigheter, alla förläggningar och all mark som krävs för Eucap Sahel Mali och dess personal,

| i) | sändande stat: en stat som ställer en nationell kontingent till Eucap Sahel Malis förfogande, |
| --- | --- |

i)

sändande stat: en stat som ställer en nationell kontingent till Eucap Sahel Malis förfogande,

| j) | officiell korrespondens: all korrespondens som rör Eucap Sahel Mali och dess uppgifter, |
| --- | --- |

j)

officiell korrespondens: all korrespondens som rör Eucap Sahel Mali och dess uppgifter,

| k) | Eucap Sahel Malis resurser: utrustning och konsumtionsvaror som krävs för uppdraget, |
| --- | --- |

k)

Eucap Sahel Malis resurser: utrustning och konsumtionsvaror som krävs för uppdraget,

| l) | Eucap Sahel Malis transportmedel: alla fordon och andra transportmedel som innehas, hyrs eller chartras av Eucap Sahel Mali och som krävs för uppdraget. |
| --- | --- |

l)

Eucap Sahel Malis transportmedel: alla fordon och andra transportmedel som innehas, hyrs eller chartras av Eucap Sahel Mali och som krävs för uppdraget.

ARTIKEL 2

Allmänna bestämmelser

1.   Eucap Sahel Mali och dess personal ska respektera värdstatens lagar och andra författningar och avhålla sig från alla åtgärder och all verksamhet som strider mot uppdragets mål.

2.   Eucap Sahel Mali ska regelbundet informera värdstatens regering om hur många personer i personalen som är stationerade på värdstatens territorium.

ARTIKEL 3

Identifiering

1.   Medlemmarna i Eucap Sahel Malis personal ska identifieras genom Eucap Sahel Malis särskilda id-kort, deras pass eller deras identitetskort, som de alltid ska bära med sig. Eucap Sahel Malis särskilda id-kort utfärdas av utrikesministeriet på begäran av Eucap Sahel Mali.

2.   Eucap Sahel Malis fordon och andra transportmedel ska vara försedda med diplomatiska registreringsskyltar, vanliga registreringsskyltar med Eucap Sahel Malis identifikationsmärkning eller Eucap Sahel Malis särskiljande registreringsskyltar, som ska anmälas till värdstatens behöriga myndigheter.

3.   Eucap Sahel Mali ska ha rätt att använda EU:s flagga och kännetecken, beteckningar, officiella symboler och insignier på sina anläggningar och transportmedel. Uniformer som används av Eucap Sahel Malis personal ska vara märkta med ett särskiljande Eucap Sahel Mali-emblem. Nationella flaggor eller insignier för de nationella kontingenter som ingår i uppdraget får användas i Eucap Sahel Malis anläggningar och på dess transportmedel och uniformer, i enlighet med uppdragchefens beslut.

ARTIKEL 4

Gränspassage och förflyttningar inom värdstatens territorium

1.   Värdstaten ska underlätta inresan till och utresan från värdstatens territorium för Eucap Sahel Mali och dess personal. Med undantag för passkontroll vid inresan till värdstatens territorium och vid utresan därifrån ska medlemmar av Eucap Sahel Malis personal som är försedda med ett bevis på att de tillhör uppdraget vara undantagna från bestämmelserna om invandring till och tullkontroller inom värdstatens territorium. De ska emellertid fylla i in- och utreseformulär. Viseringar ska utfärdas gratis till uppdragets medlemmar för ett år. För uppdragets nya medlemmar ska inresevisering utfärdas kostnadsfritt vid gränsen mot uppvisande av en reseorder från uppdraget. När en ny uppdragsmedlem anländer ska detta meddelas värdlandets utrikesministerium minst fem arbetsdagar före ankomstdagen.

2.   Eucap Sahel Malis personal ska vara undantagna från värdstatens bestämmelser om registrering och kontroll av utlänningar, men ska inte ha rätt till permanent uppehållstillstånd eller stadigvarande bosättning inom värdstatens territorium.

3.   Eucap Sahel Malis resurser och transportmedel som införs till, transiterar genom eller förs ut från värdstatens territorium till stöd för uppdraget ska vara föremål för ett förhandsmeddelande och ett identifieringsförfarande innan de förs in på Malis territorium.

4.   Eucap Sahel Malis personal får framföra bepansrade eller obepansrade motorfordon samt fartyg och luftfartyg inom värdstatens territorium, förutsatt att de innehar giltiga nationella, internationella eller militära körkort, skepparintyg eller pilotlicenser, beroende på vad som är relevant, från en av de sändande staterna.

5.   För uppdragets genomförande ska värdstaten bevilja Eucap Sahel Mali och dess personal fri rörlighet och frihet att resa inom dess territorium, inklusive dess luftrum.

6.   Värdstaten ska ge tillstånd till införsel av resurser, särskilt transportmedel, för Eucap Sahel Mali till dess territorium och medge befrielse från tullar, avgifter, vägavgifter, skatter och liknande pålagor, med undantag för avgifter för magasinering, transporter och andra tjänster som tillhandahållits.

7.   För uppdragets genomförande får Eucap Sahel Mali använda allmänna vägar, broar, färjor och flygplatser utan att betala avgifter, vägavgifter, skatter eller liknande pålagor. Eucap Sahel Mali ska inte vara befriat från avgifter för begärda och mottagna tjänster, på samma villkor som värdstatens försvarsmakt.

ARTIKEL 5

Immuniteter och privilegier som värdstaten beviljar Eucap Sahel Mali

1.   Eucap Sahel Malis anläggningar ska vara okränkbara. Företrädarna för värdstaten får inte bereda sig tillträde dit utan medgivande från uppdragschefen.

2.   Eucap Sahel Mali har immunitet mot rättsliga förfaranden, oavsett belägenhet och vem som innehar eller utnyttjar dess resurser, transportmedel och anläggningar.

3.   Personal, resurser, anläggningar och transportmedel som tillhör Eucap Sahel Mali får inte bli föremål för husrannsakan, rekvisition, beslag eller exekutiva åtgärder.

4.   Eucap Sahel Malis arkiv och handlingar ska alltid vara okränkbara, var de än finns.

5.   Eucap Sahel Malis officiella korrespondens ska vara okränkbar.

6.   Eucap Sahel Mali, dess leverantörer och entreprenörer ska vara befriade från alla nationella, regionala och kommunala skatter och liknande avgifter för resurser, särskilt transportmedel, som Eucap Sahel Mali har köpt eller importerat, för Eucap Sahel Malis anläggningar och för tjänster som tillhandahålls för Eucap Sahel Malis syften. Detta undantag ska inte vara föremål för något godkännande eller något förhandsmeddelande från Eucap Sahel Mali till värdstatens behöriga myndigheter. Eucap Sahel Mali ska dock inte vara befriat från avgifter eller andra pålagor som utgör ersättning för tjänster som tillhandahållits.

ARTIKEL 6

Immunitet och privilegier som värdstaten beviljar Eucap Sahel Malis personal

1.   Eucap Sahel Malis personal får inte underkastas någon form av gripande eller annat frihetsberövande.

2.   Handlingar, korrespondens och egendom som tillhör Eucap Sahel Malis personal ska åtnjuta okränkbarhet, utom när det är fråga om de exekutiva åtgärder som anges i punkt 7.

3.   Värdstaten ska, i enlighet med gällande lagar och andra författningar, utfärda Eucap Sahel Malis särskilda id-kort åt Eucap Sahel Malis personal.

4.   Eucap Sahel Malis personal ska under alla förhållanden åtnjuta immunitet mot värdstatens straffrättsliga jurisdiktion.

Den sändande staten eller, i förekommande fall, det berörda EU-organet, får häva immuniteten mot straffrättsliga jurisdiktionen för Eucap Sahel Malis personal. Ett sådant hävande ska alltid vara skriftligt.

5.   Eucap Sahel Malis personal ska åtnjuta immunitet vad avser värdstatens civil- och förvaltningsrättsliga jurisdiktion när det gäller muntliga eller skriftliga uttalanden och handlingar under officiell tjänsteutövning.

Om ett civilrättsligt förfarande inleds mot personal vid Eucap Sahel Mali vid en domstol i värdstaten ska uppdragschefen och den sändande statens behöriga myndighet eller det berörda EU-organet omedelbart underrättas. Innan förfarandet inleds vid den behöriga domstolen ska uppdragschefen eller den sändande statens behöriga myndighet eller den berörda EU-institutionen intyga huruvida handlingen i fråga utfördes av Eucap Sahel Malis under officiell tjänsteutövning.

Om handlingen i fråga utfördes under officiell tjänsteutövning ska förfarandet inte inledas, och bestämmelserna i artikel 16 ska tillämpas. Om handlingen inte utfördes under officiell tjänsteutövning får förfarandet fullföljas. Intyget från uppdragschefen och den sändande statens behöriga myndighet eller det berörda EU-organet ska vara bindande för värdstaten och kan inte bestridas.

Värdstatens behöriga myndigheter kan emellertid inom två månader från intygets utfärdande göra gällande att giltig grund för intyget saknas. Var och en av parterna åtar sig att i sådana fall lösa tvisten uteslutande på diplomatisk väg.

Om Eucap Sahel Malis personal inleder ett civilrättsligt förfarande utesluter detta att de åberopar rättslig immunitet i alla slags genkäromål som står i direkt samband med huvudtalan.

6.   Eucap Sahel Malis personal ska inte vara skyldig att avlägga vittnesmål.

7.   Exekutiva åtgärder får inte vidtas gentemot Eucap Sahel Malis personal, utom när ett civilrättsligt förfarande som inte står i samband med deras officiella tjänsteutövning inleds mot dem. Egendom som tillhör Eucap Sahel Malis personal och som av uppdragschefen intygas vara nödvändig för personalens officiella tjänsteutövning får inte beslagtas till följd av ett rättsligt avgörande. Vid civilrättsliga förfaranden ska Eucap Sahel Malis personal inte vara föremål för några begränsningar av sin personliga frihet eller några andra tvångsåtgärder.

8.   Immuniteten för Eucap Sahel Malis personal vad avser utövandet av värdstatens jurisdiktion undantar den inte från den sändande statens jurisdiktion.

9.   Eucap Sahel Malis personal ska inte omfattas av de bestämmelser om social trygghet som gäller i Mali.

10.   Eucap Sahel Malis personal ska i värdstaten vara befriad från all slags beskattning av lön och ersättningar som utbetalas till denna av Eucap Sahel Mali eller av den sändande staten samt av alla inkomster som inte härrör från värdstaten.

11.   Värdstaten ska, i enlighet med de lagar och andra författningar som den kan anta, tillåta att föremål avsedda för Eucap Sahel Malis personals personliga bruk förs in och att dessa föremål befrias från tullar, skatter och andra närbesläktade avgifter än sådana som uttas för magasinering, transporter och likartade tjänster. Värdstaten ska även medge export av dessa föremål. Eucap Sahel Malis personal ska i enlighet med i värdstaten gällande lagar och andra författningar vara befriad från skatter och mervärdesskatt på egendom, transportmedel och tjänster som köps i Mali för.

ARTIKEL 7

Lokalanställd personal

1.   Lokalanställd personal ska åtnjuta privilegier och immunitet endast i den utsträckning som värdstaten medger. Värdstaten ska emellertid utöva sin jurisdiktion över sådan personal på sådant sätt att fullgörandet av uppdragets funktion inte hindras i onödan.

2.   Lokalanställd personal får omfattas av förfaranden och praxis för Europeiska unionens delegation i Republiken Mali. Eucap Sahel Mali ska skriftligen underrätta värdstaten om de förfaranden och den praxis som Eucap Sahel Mali tillämpar.

ARTIKEL 8

Straffrättslig jurisdiktion

De behöriga myndigheterna i en sändande stat ska ha rätt att på värdstatens territorium utöva alla de befogenheter i fråga om straffrättslig jurisdiktion och disciplinära åtgärder som lagstiftningen i den sändande staten tilldelar dem när det gäller de medlemmar av Eucap Sahel Malis personal som omfattas av den lagstiftningen.

ARTIKEL 9

Eucap Sahel Malis säkerhet

1.   Värdstaten ska efter bästa förmåga garantera säkerheten för Eucap Sahel Mali och dess personal.

2.   I detta syfte ska värdlandet vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda och garantera säkerheten för Eucap Sahel Mali och dess personal. Uppdragschefen ska ge sitt samtycke till alla särskilda åtgärder som värdstaten föreslår, innan de genomförs. Värdstaten ska kostnadsfritt tillåta och stödja all verksamhet som rör evakuering av Eucap Sahel Malis personal av medicinska skäl. Om det visar sig nödvändigt ska kompletterande arrangemang avtalas i enlighet med artikel 19.

3.   Eucap Sahel Malis personal ska ha rätt att bära handeldvapen och ammunition, förutsatt att uppdragschefen ger sitt tillstånd.

4.   I detta sammanhang ska Eucap Sahel Mali ha rätt att på värdstatens territorium vidta nödvändiga åtgärder, inbegripet, nödvändigt och proportionellt våld för att skydda Eucap Sahel Malis personal och sina anläggningar och fordon och sin egendom mot handlingar som skulle kunna utsätta Eucap Sahel Malis personal för livsfara eller orsaka kroppsskada och, där så är lämpligt, samtidigt skydda andra personer som står inför samma hot i uppdragets omedelbara närhet, mot handlingar som skulle kunna utsätta dessa personer för livsfara eller orsaka allvarlig kroppsskada.

5.   Förteckningen över Eucap Sahel Malis personal som har fått tillstånd av uppdragschefen att bära vapen och ammunition och att transportera dessa ska meddelas de behöriga myndigheterna i Mali. Detta meddelande ska endast vara av deklarativ karaktär. De behöriga myndigheterna i Mali ska tillhandahålla transporttillstånd och vapenlicens till denna personal inom Eucap Sahel Mali.

ARTIKEL 10

Uniform

Bärandet av uniform ska omfattas av bestämmelser som uppdragschefen utfärdar.

ARTIKEL 11

Samarbete

1.   Värdstaten ska samarbeta med och helt och fullt stödja Eucap Sahel Mali och dess personal. Om det visar sig nödvändigt ska kompletterande arrangemang avtalas enligt artikel 19.

2.   Uppdragschefen och en företrädare som utses av värdstatens regering ska regelbundet samråda med varandra och vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa nära och ömsesidiga kontakter på alla lämpliga nivåer. Värdstaten får utse en förbindelseofficer vid Eucap Sahel Mali.

ARTIKEL 12

Värdstatens stöd och upphandling

1.   Värdstaten ska vara beredd att på begäran hjälpa Eucap Sahel Mali att finna lämpliga anläggningar.

2.   Värdstaten ska utan kostnad ställa sina egna anläggningar till Eucap Sahel Malis förfogande, i den utsträckning dessa anläggningar är nödvändiga för uppdragets utförande.

3.   Värdstaten ska i den mån dess medel och resurser medger, bistå vid förberedelse, inrättande, genomförande och understödjande av Eucap Sahel Mali. Värdstatens hjälp och stöd till uppdraget ska tillhandahållas åtminstone på samma villkor som dem som gäller värdstatens egna anställda eller civila utbildare.

4.   Eucap Sahel Mali ska ha den rättskapacitet som enligt värdstatens lagar och andra författningar krävs för att fullgöra sitt uppdrag, och särskilt för att öppna bankkonton, förvärva eller avyttra lös egendom samt föra talan inför domstol.

5.   Tillämplig lag för avtal som Eucap Sahel Mali ingår i värdstaten ska fastställas i respektive avtal.

6.   I avtalen får det fastställas att det förfarande för tvistlösning som avses i artikel 16.3 och 16.4 ska tillämpas på tvister som uppstår vid tillämpning av dessa avtal.

7.   Värdstaten ska underlätta verkställigheten av avtal som Eucap Sahel Mali ingått med kommersiella aktörer avseende uppdraget.

ARTIKEL 13

Ändring av anläggningar

1.   Eucap Sahel Mali ska ha rätt att uppföra eller ändra anläggningar i den mån det krävs till följd av uppdragets operativa behov.

2.   Värdstaten ska inte kräva Eucap Sahel Mali på ersättning för dessa uppföranden eller ändringar.

ARTIKEL 14

Avlidna medlemmar av personalen vid Eucap Sahel Mali

1.   Uppdragschefen ska ha rätt att vidta lämpliga arrangemang för hemsändning av avlidna medlemmar av Eucap Sahel Malis personal samt av deras personliga egendom och att i detta syfte vidta alla nödvändiga åtgärder.

2.   Obduktion av avlidna medlemmar av Eucap Sahel Malis personal får endast utföras efter medgivande av den stat i vilken den avlidne var medborgare och i närvaro av en företrädare för Eucap Sahel Mali och/eller denna stat.

3.   Värdstaten och Eucap Sahel Mali ska samarbeta så långt det är möjligt för att så snabbt som möjligt kunna sända hem avlidna medlemmar av Eucap Sahel Malis personal.

ARTIKEL 15

Kommunikation

1.   Eucap Sahel Mali ska ha rätt att installera och använda radiosändare och radiomottagare samt satellitsystem. Uppdraget ska samarbeta med värdstatens behöriga myndigheter för att undvika konflikter rörande användningen av lämpliga frekvenser. Värdstaten ska utan kostnad ge tillgång till frekvensspektrumet, i enlighet med sin gällande lagstiftning.

2.   Eucap Sahel Mali ska ha rätt till obegränsad kommunikation via radio (inbegripet via satellit, mobil eller bärbar radio), telefon, telegraf, fax och andra medel samt rätt att installera den utrustning som krävs för att upprätthålla sådana kommunikationer inom och mellan Eucap Sahel Malis anläggningar, inklusive rätt att lägga kablar och markledningar för uppdragets syften.

3.   Eucap Sahel Mali får inom sina egna anläggningar vidta nödvändiga arrangemang för att befordra post adresserad till Eucap Sahel Mali eller dess personal liksom post från Eucap Sahel Mali eller dess personal.

ARTIKEL 16

Skadeståndsanspråk på grund av dödsfall, kropps- och sakskador eller förlust

1.   Eucap Sahel Mali och dess personal, EU och de sändande staterna ska inte vara ansvariga för någon skada på eller förlust av civil eller statlig egendom som är en följd av nödvändiga inslag i uppdraget eller av verksamhet i samband med civila oroligheter eller skydd av Eucap Sahel Mali.

2.   I syfte att nå en uppgörelse i godo ska skadeståndsanspråk på grund av skada på eller förlust av civil egendom som inte omfattas av punkt 1, liksom skadeståndsanspråk på grund av dödsfall eller personskada eller skada på eller förlust av Eucap Sahel Malis resurser, anläggningar eller transportmedel, översändas till Eucap Sahel Mali via värdstatens behöriga myndigheter, om det rör sig om skadeståndsanspråk från juridiska eller fysiska personer från värdstaten, eller till värdstatens behöriga myndigheter, om det rör sig om skadeståndsanspråk som framställts av Eucap Sahel Mali.

3.   Om en uppgörelse i godo inte kan nås ska skadeståndsanspråket översändas till en skadeståndskommission bestående av lika många företrädare för Eucap Sahel Mali och för värdstaten. Regleringen av skadeståndsanspråken ska ske i samförstånd.

4.   Om en uppgörelse inte kan nås inom skadeståndskommissionen ska skadeståndsanspråk

| a) | som rör ett belopp som är mindre än eller lika med 40 000 EUR regleras på diplomatisk väg av värdstaten och EU:s företrädare, |
| --- | --- |

a)

som rör ett belopp som är mindre än eller lika med 40 000 EUR regleras på diplomatisk väg av värdstaten och EU:s företrädare,

| b) | som rör ett högre belopp än det som anges i led a hänskjutas till en skiljedomstol, vars beslut ska vara bindande. |
| --- | --- |

b)

som rör ett högre belopp än det som anges i led a hänskjutas till en skiljedomstol, vars beslut ska vara bindande.

5.   Skiljedomstolen ska bestå av tre skiljedomare, av vilka den första ska utses av värdstaten, den andra av Eucap Sahel Mali och den tredje gemensamt av värdstaten och Eucap Sahel Mali. Om någon av parterna inte utser en skiljedomare inom två månader eller om en överenskommelse inte kan nås mellan värdstaten och Eucap Sahel Mali om den tredje skiljedomaren, ska skiljedomaren i fråga utses av ordföranden i en domstol som gemensamt har utsetts av parterna.

6.   Nödvändiga administrativa arrangemang ska ingås mellan Eucap Sahel Mali och värdstatens administrativa myndigheter för att fastställa skadeståndskommissionens och skiljedomstolens mandat, de förfaranden som ska tillämpas inom dessa organ och de villkor som gäller för inlämnande av skadeståndsanspråk.

ARTIKEL 17

Kontakter och tvister

1.   Alla frågor i samband med tillämpningen av detta avtal ska behandlas gemensamt av företrädarna för Eucap Sahel Mali och värdstatens behöriga myndigheter.

2.   Om ingen uppgörelse nås, ska tvister som gäller tolkning eller tillämpning av detta avtal lösas enbart på diplomatisk väg mellan värdstaten och företrädarna för EU.

ARTIKEL 18

Övriga bestämmelser

1.   Närhelst det i detta avtal hänvisas till privilegier, immunitet och rättigheter som Eucap Sahel Mali och dess personal åtnjuter, ska värdstatens regering vara ansvarig för att dessa tillämpas och respekteras av värdstatens behöriga lokala myndigheter.

2.   Ingenting i detta avtal är avsett att medge avvikelse från eller kunna tolkas som avvikelse från några rättigheter som en sändande stat eventuellt åtnjuter enligt andra avtal.

ARTIKEL 19

Arrangemang för tillämpningen

För tillämpningen av detta avtal får operativa, administrativa och tekniska frågor lösas genom särskilda arrangemang, vilka ska ingås av uppdragschefen och värdstatens administrativa myndigheter.

ARTIKEL 20

Ikraftträdande och upphörande

1.   Detta avtal träder i kraft samma dag som det undertecknas och förblir i kraft till och med det datum när Eucap Sahel Malis alla enheter och all personal har lämnat landet, efter meddelande om detta från Eucap Sahel Mali.

2.   Ändringar av detta avtal får göras genom ett ömsesidigt skriftligt avtal mellan parterna. Ändringarna ska göras i form av separata protokoll som utgör en integrerad del av detta avtal och ska träda i kraft i enlighet med punkt 1 i denna artikel.

3.   Avtalets upphörande ska inte påverka de rättigheter och skyldigheter som följer av fullgörandet av detta avtal innan det upphör att gälla.

4.   Vid detta avtals ikraftträdande ska den skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Mali som undertecknades i Bamako den 31 oktober 2014 upphöra att gälla.

Utfärdat i Bakamo den sjunde november tjugohundranitton i två exemplar på franska språket.

FÖR EUROPEISKA UNIONEN

FÖR REPUBLIKEN MALIS REGERING

---

(1)  
  EUT L 113, 16.4.2014, s. 21.

1

---

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/11

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/1925

av den 14 november 2019

om undertecknande på unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av protokollet om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43 jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 mars 2015 antog rådet beslut (EU) 2015/384 (1) om ingående av ett partnerskapsavtal för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal (nedan kallat avtalet) (2). Avtalet trädde i kraft den 20 november 2014 och är fortfarande i kraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 mars 2015 antog rådet beslut (EU) 2015/384 (1) om ingående av ett partnerskapsavtal för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal (nedan kallat avtalet) (2). Avtalet trädde i kraft den 20 november 2014 och är fortfarande i kraft.

| (2) | Det genomförandeprotokoll som nu är i kraft löper ut den 19 november 2019. |
| --- | --- |

(2)

Det genomförandeprotokoll som nu är i kraft löper ut den 19 november 2019.

| (3) | Kommissionen har, på unionens vägnar, förhandlat fram ett nytt protokoll om genomförande av avtalet (nedan kallat protokollet). Förhandlingarna ledde till att protokollet paraferades den 19 juli 2019. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har, på unionens vägnar, förhandlat fram ett nytt protokoll om genomförande av avtalet (nedan kallat protokollet). Förhandlingarna ledde till att protokollet paraferades den 19 juli 2019.

| (4) | Syftet med protokollet är att göra det möjligt för unionen och Senegal att samarbeta närmare för att främja en politik för hållbart fiske och ett ansvarsfullt nyttjande av fiskeresurserna i Senegals vatten samt för att stödja landets ansträngningar för att utveckla fiskerisektorn. |
| --- | --- |

(4)

Syftet med protokollet är att göra det möjligt för unionen och Senegal att samarbeta närmare för att främja en politik för hållbart fiske och ett ansvarsfullt nyttjande av fiskeresurserna i Senegals vatten samt för att stödja landets ansträngningar för att utveckla fiskerisektorn.

| (5) | Protokollet bör undertecknas och tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för protokollets ikraftträdande avslutas. |
| --- | --- |

(5)

Protokollet bör undertecknas och tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för protokollets ikraftträdande avslutas.

| (6) | För att undvika avbrott i unionsfartygens fiskeverksamhet bör protokollet tillämpas provisoriskt så snart det har undertecknats. |
| --- | --- |

(6)

För att undvika avbrott i unionsfartygens fiskeverksamhet bör protokollet tillämpas provisoriskt så snart det har undertecknats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av protokollet om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal godkänns härmed med förbehåll för att protokollet ingås.

Texten till protokollet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna protokollet på unionens vägnar.

Artikel 3

I enlighet med artikel 16 i protokollet ska protokollet tillämpas provisoriskt från och med dagen för dess undertecknande, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för dess ikraftträdande avslutas.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 november 2019.

På rådets vägnar

T. TUPPURAINEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/384 av den 2 mars 2015 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av ett partnerskapsavtal för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal och av det genomförandeprotokoll som fogas till avtalet (EUT L 65, 10.3.2015, s. 1).

1

(2)  Avtal om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal (EUT L 304, 23.10.2014, s. 3).

2

---

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/13

---

PROTOKOLL

om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal

Artikel 1

Syfte

Detta protokoll avser genomförandet av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal (nedan kallat avtalet). Till detta protokoll fogas en bilaga och ett antal tillägg, vilka utgör en integrerad del av detta protokoll.

avtalet

Artikel 2

Allmänt

1.   Parterna bekräftar sitt åtagande att främja hållbart fiske och att skydda den marina biologiska mångfalden i enlighet med principerna om icke-diskriminering, öppenhet och god förvaltning.

2.   I enlighet med artikel 4 i avtalet får unionsfartyg endast bedriva fiskeverksamhet i Senegals fiskezon på villkor att de har ett fisketillstånd som utfärdats på grundval av detta protokoll och i enlighet med föreskrifterna i bilagan till detta protokoll.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   De fiskemöjligheter som beviljas unionsfiskefartyg fördelas enligt följande

| — | för långvandrande arter (arter som anges i bilaga 1 till Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982), med undantag av de arter som skyddas enligt internationella konventioner, och |
| --- | --- |

—

för långvandrande arter (arter som anges i bilaga 1 till Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982), med undantag av de arter som skyddas enligt internationella konventioner, och

| — | de arter för vilka fiskeförbud införts av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat):






  a) | 28 notfartyg för tonfisk med frysanläggning, |
| --- | --- | --- |

—

de arter för vilka fiskeförbud införts av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat):

a)

28 notfartyg för tonfisk med frysanläggning,

| b) | tio spöfiskefartyg, |
| --- | --- |

b)

tio spöfiskefartyg,

| c) | fem ytlångrevsfartyg, |
| --- | --- |

c)

fem ytlångrevsfartyg,

| — | för bottenlevande djuphavsarter:






  d) | två trålfartyg. |
| --- | --- | --- |

—

för bottenlevande djuphavsarter:

d)

två trålfartyg.

Denna punkt ska tillämpas om inte annat följer av artiklarna 8 och 10 i detta protokoll.

2.   De fiskemöjligheter som anges i punkt 1 gäller endast för de av Senegals fiskezoner för vilka geografiska koordinater meddelats unionen innan den provisoriska tillämpningen börjar i enlighet med Senegals gällande lagstiftning.

3.   Unionsfartyg får inte bedriva verksamhet i områden där det råder fiskeförbud och inte heller under fredningsperioder, i enlighet med bestämmelserna i bilagan och i den nationella lagstiftningen.

4.   Vid spöfiske får unionens spöfiskefartyg använda levande agn i enlighet med de villkor som fastställs i den nationella lagstiftningen.

Artikel 4

Ekonomisk ersättning

1.   Detta protokolls sammanlagda värde under den period som anges i artikel 15 uppgår till 15 253 750 EUR, dvs. 3 050 750 EUR per år. Det årliga beloppet fördelas enligt följande:

| — | 1 700 000 EUR per år i ekonomisk ersättning enligt artikel 6 i avtalet, vilken fördelas enligt följande:






  a) | Ett särskilt årligt belopp på 800 000 EUR i ekonomisk ersättning för tillträdet till resurserna, i vilket ingår ett belopp för referensfångstmängden för långvandrande arter på 10 000 ton per år. |
| --- | --- | --- |

—

1 700 000 EUR per år i ekonomisk ersättning enligt artikel 6 i avtalet, vilken fördelas enligt följande:

a)

Ett särskilt årligt belopp på 800 000 EUR i ekonomisk ersättning för tillträdet till resurserna, i vilket ingår ett belopp för referensfångstmängden för långvandrande arter på 10 000 ton per år.

| b) | Ett särskilt belopp på 900 000 EUR per år under fem år som sektorsstöd för genomförandet av Senegals sektoriella fiskeripolitik. |
| --- | --- |

b)

Ett särskilt belopp på 900 000 EUR per år under fem år som sektorsstöd för genomförandet av Senegals sektoriella fiskeripolitik.

| — | 1 350 750 EUR per år i form av de preliminära avgifter som fartygsägarna ska erlägga för fisketillstånd som utfärdas med tillämpning av artikel 4 i avtalet och enligt föreskrifterna i bilagan kapitel II.3. |
| --- | --- |

—

1 350 750 EUR per år i form av de preliminära avgifter som fartygsägarna ska erlägga för fisketillstånd som utfärdas med tillämpning av artikel 4 i avtalet och enligt föreskrifterna i bilagan kapitel II.3.

2.   Punkt 1 ska tillämpas om inte annat följer av artiklarna 5, 7 och 9 i detta protokoll och av artiklarna 13 och 14 i avtalet.

3.   Senegal och unionen ska på grundval av de dagliga fångstuppgifter som inkommer till flaggmedlemsstaten, övervaka den verksamhet som bedrivs av unionens fiskefartyg i Senegals fiskezoner för att säkerställa en lämplig förvaltning av

| — | referensfångstmängden enligt punkt 1 första strecksatsen a för långvandrande arter, och |
| --- | --- |

—

referensfångstmängden enligt punkt 1 första strecksatsen a för långvandrande arter, och

| — | de tillåtna fångstmängderna för bottenlevande arter, vilka anges i de tekniska specifikationerna i tillägg 2 till bilagan. |
| --- | --- |

—

de tillåtna fångstmängderna för bottenlevande arter, vilka anges i de tekniska specifikationerna i tillägg 2 till bilagan.

4.   Unionen, flaggmedlemsstaterna och Senegal ska övervaka fångsterna, särskilt via ERS‐systemet (Electronic Reporting System – ERS). De ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att den tillåtna fångstmängden inte överskrids och ska hålla varandra underrättade om detta.

5.   Så snart som fångsterna når upp till 80 % av den tillåtna fångstmängden för bottenlevande djuphavsarter ska unionsfiskefartygens fångster övervakas varje vecka. När ERS-systemet tagits i drift ska övervakningen ske dagligen. Senegal ska underrätta unionens myndigheter så snart som den tillåtna fångstmängden har uppnåtts. Vid mottagandet av denna underrättelse ska unionen också underrätta medlemsstaterna, vilka ska lämna fiskezonen.

6.   Om unionsfiskefartygens årliga fångstmängd av långvandrande arter i Senegals vatten överskrider referensfångstmängden enligt punkt 1 första strecksatsen a ska den totala årliga ekonomiska ersättningen ökas med 45 EUR för varje ton som fångas därutöver.

7.   De totala tillåtna fångstmängder för bottenlevande djuphavsarter som anges i den tekniska specifikationen i tillägg 2 till bilagan utgör också de totala tillåtna fångstmängderna för de arterna. Om de årliga fångsterna av dessa arter överstiger de tillåtna fångstmängderna ska utöver avgiften en straffavgift på 95 EUR per ton erläggas för de fångster som överskrider de tillåtna fångstmängderna.

8.   Unionen ska erlägga den ekonomiska ersättning för fiskefartygens tillträde till Senegals fiskeresurser som avses i punkt 1 första strecksatsen a senast 90 dagar efter den dag då detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt vad gäller det första året, och därefter senast på årsdagen för detta protokolls undertecknande.

9.   Den ekonomiska ersättningen enligt punkt 1 första strecksatsen a och b ska sättas in på ett konto som öppnats för Senegals statskassas räkning. Det sektorsstöd som avses i punkt 1 första strecksatsen b ska ställas till förfogande för direktoratet för havsfiske för genomförande av fiskeripolitiken. Senegal ska, å sin sida, se till att sektorsstödet tas med i budgetplaneringen (den årliga budgetlagen). De senegalesiska myndigheterna ska meddela Europeiska kommissionen kontouppgifterna för det konto som öppnats för statskassans räkning innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt och därefter varje år.

Artikel 5

Sektorsstöd

1.   Sektorsstödet inom ramen för detta protokoll ska särskilt bidra till genomförandet av sektorspolitiken för utveckling av fiske och vattenbruk i Senegal i enlighet med Lettre de politique sectorielle de développement de la pêche et de l'aquaculture du Sénégal
  (2016–2023) och till utvecklingen av havsekonomin. Syftet härmed ska vara följande:

| — | Hållbar resursförvaltning. |
| --- | --- |

—

Hållbar resursförvaltning.

| — | Bättre uppföljning, kontroll och övervakning av fisket. |
| --- | --- |

—

Bättre uppföljning, kontroll och övervakning av fisket.

| — | Uppbyggnad av vetenskaplig kapacitet, forskning om fiskeresurser och datainsamling. |
| --- | --- |

—

Uppbyggnad av vetenskaplig kapacitet, forskning om fiskeresurser och datainsamling.

| — | Stöd till småskaligt fiske. |
| --- | --- |

—

Stöd till småskaligt fiske.

| — | Utveckling av vattenbruket. |
| --- | --- |

—

Utveckling av vattenbruket.

| — | Ökning av produktionsvärdet, kontroll och hälsointyg för fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

—

Ökning av produktionsvärdet, kontroll och hälsointyg för fiskeriprodukter.

| — | Kapacitetsuppbyggnad för aktörer på fiskeriområdet. |
| --- | --- |

—

Kapacitetsuppbyggnad för aktörer på fiskeriområdet.

2.   Den gemensamma kommittén ska senast tre månader efter den dag då detta protokoll träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt utarbeta ett flerårigt sektorsprogram och tillämpningsföreskrifter till detta, särskilt beträffande följande:

| — | Årliga och fleråriga riktlinjer för användningen av den ekonomiska ersättning som avses i artikel 4.1 första strecksatsen b. |
| --- | --- |

—

Årliga och fleråriga riktlinjer för användningen av den ekonomiska ersättning som avses i artikel 4.1 första strecksatsen b.

| — | Årliga och fleråriga mål för att långsiktigt främja ett hållbart och ansvarsfullt fiske på grundval av de prioriteringar som Senegal uttrycker i sin nationella fiskeripolitik och i annan politik som hänger samman med eller påverkar skapandet av ett hållbart och ansvarsfullt fiske, bland annat vad gäller stöd till småskaligt fiske, övervakning, kontroll och bekämpande av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), samt vad gäller prioriterade mål för att stärka Senegals sektor för forskning på fiskeriområdet. |
| --- | --- |

—

Årliga och fleråriga mål för att långsiktigt främja ett hållbart och ansvarsfullt fiske på grundval av de prioriteringar som Senegal uttrycker i sin nationella fiskeripolitik och i annan politik som hänger samman med eller påverkar skapandet av ett hållbart och ansvarsfullt fiske, bland annat vad gäller stöd till småskaligt fiske, övervakning, kontroll och bekämpande av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), samt vad gäller prioriterade mål för att stärka Senegals sektor för forskning på fiskeriområdet.

| — | De kriterier, förfaranden och eventuella budgetindikatorer och finansiella indikatorer som ska användas för årlig utvärdering av de resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

—

De kriterier, förfaranden och eventuella budgetindikatorer och finansiella indikatorer som ska användas för årlig utvärdering av de resultat som uppnåtts.

3.   Den första delbetalningen av sektorsstödet ska göras när den fleråriga programplaneringen har godkänts av den gemensamma kommittén.

4.   Den gemensamma kommittén ska fastställa mål och göra en utvärdering av projektens förväntade resultat innan godkännande ges för hur Senegal anslår sektorsstödet. Kommissionen får vid behov se över formerna för hur sektorsstödet genomförs.

5.   Senegal ska varje år rapportera om hur de projekt som finansieras genom sektorsstödet framskrider genom en årlig resultatrapport som ska granskas av den gemensamma kommittén. Senegal ska också utarbeta en slutrapport när detta protokoll löper ut.

6.   Sektorsstödet ska betalas ut i delbelopp vars storlek ska baseras på en bedömning av sektorsstödets resultat och de behov som identifierats i den fleråriga programplaneringen. Det sektorsstöd som avses i artikel 4.1 första strecksatsen b kan avbrytas tillfälligt i följande fall: Om en utvärdering som görs av den gemensamma kommittén visar att de resultat som erhållits inte överensstämmer med programplaneringen eller om den ekonomiska ersättningen inte använts i enlighet med den godkända programplaneringen.

7.   Utbetalningen av sektorsstödet ska återupptas efter samråd och överenskommelse mellan parterna så snart det är berättigat mot bakgrund av det resultat av genomförandet av sektorsstödet som avses i punkt 4. Utbetalningen får emellertid inte göras senare än sex månader efter det att detta protokoll har löpt ut.

8.   Varje förslag till ändring av det fleråriga programmet för sektorsstödet ska godkännas av den gemensamma kommittén, vid behov genom skriftväxling.

9.   Parterna ska sträva efter att säkerställa att sektorsstödets resultat synliggörs.

Artikel 6

Vetenskapligt samarbete

1.   Parterna förbinder sig att främja samarbetet om ansvarsfullt fiske i Västafrika. Parterna förbinder sig att iaktta samtliga rekommendationer och resolutioner som utfärdas av Iccat och att beakta vetenskapliga utlåtanden från övriga behöriga regionala organisationer, som Fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf).

2.   Parterna förbinder sig att regelbundet och så ofta som behövs sammankalla den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen för att diskutera frågor av vetenskaplig art som rör genomförandet av detta protokoll. Den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppens behörighetsområde, sammansättning och arbetsform ska fastställas av den gemensamma kommittén.

3.   Parterna förbinder sig att offentliggöra och utbyta all relevant information om den fiskeverksamhet som detta protokoll omfattar.

4.   På grundval av de rekommendationer och resolutioner som utfärdas av Iccat, de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtandena, såsom utlåtanden från Cecaf, och, om lämpligt, slutsatserna från den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppens möten, ska den gemensamma kommittén anta åtgärder för unionsfiskefartygens verksamhet i syfte att säkerställa en hållbar förvaltning av de fiskeresurser som omfattas av detta protokoll.

Artikel 7

Ekonomiskt samarbete och ökning av produktionsvärdet

1.   Parterna ska främja ekonomiskt och tekniskt samarbete mellan aktörerna inom fiske- och bearbetningssektorerna i syfte att skapa gynnsamma villkor för investeringar och för att öka resursernas produktionsvärde.

2.   Parterna ska utnyttja de möjligheter som de finansiella och tekniska instrumenten erbjuder för att förbättra samstämmigheten i åtgärderna på fiskeriområdet och inom den blå ekonomin. I detta syfte ska särskild vikt läggas vid ökning av produktionsvärdet, försörjning av bearbetningsenheterna och den lokala marknaden, samt främjande av handel.

Artikel 8

Översyn av fiskemöjligheterna och villkoren för bedrivandet av fiske

1.   De fiskemöjligheter som avses i artikel 3 får ses över av den gemensamma kommittén förutsatt att de rekommendationer och resolutioner som antagits av Iccat och de ståndpunkter som antas av Cecaf bekräftar att översynen garanterar en hållbar förvaltning av de fiskeresurser som detta protokoll avser och på villkor att den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen godkänner översynen.

2.   I så fall ska den ekonomiska ersättning som avses i artikel 4.1 första strecksatsen a ändras proportionellt och tidsproportionellt.

3.   Den gemensamma kommittén får granska och, om så är nödvändigt, efter ömsesidig överenskommelse anpassa eller ändra bestämmelserna om villkoren för bedrivandet av fiske och de tekniska tillämpningsbestämmelserna i detta protokoll.

Artikel 9

Oavsiktliga fångster

Parterna åtar sig att i enlighet med Iccats rekommendationer samarbeta för att minska de oavsiktliga fångsterna av skyddade arter av sjöfåglar, havssköldpaddor, hajar och marina däggdjur. För detta ändamål ska unionsfartygen se till att vetenskapligt beprövade tekniska åtgärder vidtas för att förbättra fiskeredskapens selektivitet och minska de oavsiktliga fångsterna av icke-målarter.

Artikel 10

Nya fiskemöjligheter och experimentellt fiske

1.   Om unionsfiskefartyg är intresserade av att bedriva annan fiskeverksamhet än den som avses i artikel 1 ska parterna samråda i den gemensamma kommittén om ett eventuellt tillstånd för sådan ny verksamhet. Den gemensamma kommittén ska vid behov fastställa villkoren för sådana nya fiskemöjligheter och om så krävs göra ändringar i detta protokoll och dess bilaga.

2.   Tillstånd för den nya fiskeverksamheten ska beviljas med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och, om lämpligt, med beaktande av resultaten från vetenskapliga undersökningar som kontrollerats av den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen.

3.   Efter de samråd som avses i punkt 1 ska den gemensamma kommittén tillåta experimentellt fiske i Senegals fiskezoner i syfte att testa om nytt fiske är tekniskt möjligt och om det är ekonomiskt lönsamt. För detta ändamål och på begäran av Senegal ska den gemensamma kommittén från fall till fall fastställa villkoren och andra lämpliga parametrar. Parterna ska bedriva det experimentella fisket i enlighet med de villkor som fastställs av den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen.

Artikel 11

Datoriserat informationsutbyte

1.   Senegal och unionen förbinder sig att utan dröjsmål införa de datorsystem som krävs för elektroniskt utbyte av alla uppgifter och samtliga dokument som rör genomförandet av avtalet.

2.   Den elektroniska versionen av ett dokument ska i alla sammanhang anses likvärdig med pappersversionen.

3.   Senegal och unionen ska utan dröjsmål informera varandra om eventuella funktionsfel i ett databehandlingssystem. Information och dokument knutna till genomförandet av avtalet ska då automatiskt ersättas av pappersversionen.

Artikel 12

Konfidentiella uppgifter

1.   Senegal och unionen förbinder sig att se till att alla identifikationsuppgifter rörande unionens fartyg och deras fiskeverksamhet som erhålls inom ramen för avtalet alltid behandlas restriktivt, i enlighet med deras principer för konfidentiell behandling och dataskydd.

2.   Parterna ska se till att endast aggregerade uppgifter om fiskeverksamheten i Senegals fiskezoner görs offentliga, i enlighet med de bestämmelser som antagits av Iccat och övriga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Uppgifter som kan betraktas som konfidentiella får endast användas av de behöriga myndigheterna för genomförandet av avtalet och för förvaltning, kontroll och övervakning av fisket.

3.   När det gäller personuppgifter som lämnas av parterna får lämpliga skyddsåtgärder och rättsmedel fastställas av den gemensamma kommittén i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (1) (unionens allmänna dataskyddsförordning) och tillämpliga regler i Senegal.

Artikel 13

Tillfälligt upphävande

Tillämpningen av detta protokoll, även betalningen av den ekonomiska ersättningen, kan upphävas tillfälligt ensidigt av endera parten i de fall och på de villkor som anges i artikel 14 i avtalet.

Artikel 14

Uppsägning

Detta protokoll får sägas upp ensidigt av endera parten i de fall och på de villkor som anges i artikel 14 i avtalet.

Artikel 15

Giltighetstid

Detta protokoll och dess bilaga ska tillämpas under fem år från och med den dag då de börjar tillämpas provisoriskt.

Artikel 16

Provisorisk tillämpning

Detta protokoll ska tillämpas provisoriskt från och med dagen för dess undertecknande.

Artikel 17

Ikraftträdande

Detta protokoll träder i kraft den dag då parterna till varandra anmäler att de förfaranden som är nödvändiga för detta ändamål har avslutats.

Image 1

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

1

---

BILAGA

VILLKOR FÖR UNIONENS FARTYGS FISKEVERKSAMHET I SENEGALS FISKEZONER

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

1.   Utseende av behörig myndighet

| 1. | Vid tillämpningen av denna bilaga och om inte annat uttryckligen anges, ska varje hänvisning till en behörig myndighet vad avser unionen (nedan kallad EU) eller Republiken Senegal (nedan kallad Senegal) avse följande:






  a) | För unionen: Europeiska kommissionen, i tillämpliga fall via Europeiska unionens delegation i Senegal. |
| --- | --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av denna bilaga och om inte annat uttryckligen anges, ska varje hänvisning till en behörig myndighet vad avser unionen (nedan kallad EU) eller Republiken Senegal (nedan kallad Senegal) avse följande:

a)

För unionen: Europeiska kommissionen, i tillämpliga fall via Europeiska unionens delegation i Senegal.

| b) | För Republiken Senegal: ministeriet med ansvar för fiske och havsekonomi. |
| --- | --- |

b)

För Republiken Senegal: ministeriet med ansvar för fiske och havsekonomi.

| 2. | Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna bilaga ska termen fisketillstånd motsvara termen licens såsom denna definieras i senegalesisk lagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna bilaga ska termen fisketillstånd motsvara termen licens såsom denna definieras i senegalesisk lagstiftning.

| 3. | Med fartygens rättigheter och skyldigheter ska förstås de rättigheter och skyldigheter som gäller för fartygsoperatörerna, deras ombud och de befälhavare som ansvarar för insatserna. |
| --- | --- |

3.

Med fartygens rättigheter och skyldigheter ska förstås de rättigheter och skyldigheter som gäller för fartygsoperatörerna, deras ombud och de befälhavare som ansvarar för insatserna.

2.   Fiskezoner

Som Senegals fiskezoner ska betraktas de områden i Senegals vatten i vilka Senegal tillåter att unionsfiskefartyg bedriver fiskeverksamhet i enlighet med artikel 4.1 i avtalet.

| 2.1 | De geografiska koordinaterna för Senegals fiskezoner och baslinjerna ska meddelas unionen innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt, i enlighet med senegalesisk lagstiftning. |
| --- | --- |

2.1

De geografiska koordinaterna för Senegals fiskezoner och baslinjerna ska meddelas unionen innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt, i enlighet med senegalesisk lagstiftning.

| 2.2 | De områden där det råder fiskeförbud enligt gällande senegalesisk lagstiftning, som nationalparker, skyddade marina områden och lekområden, och de områden där det råder sjöfartsförbud ska meddelas unionen innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt i enlighet med senegalesisk lagstiftning. |
| --- | --- |

2.2

De områden där det råder fiskeförbud enligt gällande senegalesisk lagstiftning, som nationalparker, skyddade marina områden och lekområden, och de områden där det råder sjöfartsförbud ska meddelas unionen innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt i enlighet med senegalesisk lagstiftning.

| 2.3 | Senegal ska informera fartygsägarna om de geografiska koordinaterna för fiskezonerna och för de områden där det råder fiskeförbud i samband med att fisketillstånd utfärdas. |
| --- | --- |

2.3

Senegal ska informera fartygsägarna om de geografiska koordinaterna för fiskezonerna och för de områden där det råder fiskeförbud i samband med att fisketillstånd utfärdas.

| 2.4 | Senegal ska underrätta Europeiska kommissionen om varje ändring av fiskezonerna och de områden där det råder fiskeförbud minst två månader innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

2.4

Senegal ska underrätta Europeiska kommissionen om varje ändring av fiskezonerna och de områden där det råder fiskeförbud minst två månader innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt.

3.   Fredningstid

De unionsfiskefartyg som har tillstånd att bedriva fiskeverksamhet inom ramen för detta protokoll ska iaktta de fredningstider som fastställs i enlighet med senegalesisk lagstiftning. Det årliga beslutet om fastställande av fredningstid ska varje år i tillräckligt god tid meddelas EU så att tillståndsansökningarna kan anpassas.

4.   Utseende av ett ombud

Varje unionsfiskefartyg som bedriver verksamhet i Senegals fiskezoner ska företrädas av ett ombud som är bosatt i Senegal.

5.   Banköverföring av avgifterna från fartygsägarna

Innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt ska Senegal meddela unionen uppgifter om det bankkonto som öppnats för statskassans räkning och på vilket de belopp som ska erläggas av unionsfiskefartyg inom ramen för avtalet ska sättas in. Kostnaderna för banköverföringar ska betalas av fartygsägarna.

6.   Kontakter

Parterna ska underrätta varandra om sina respektive kontaktpunkter för

| — | förfarandena i samband med fisketillstånd, |
| --- | --- |

—

förfarandena i samband med fisketillstånd,

| — | de rapporteringsskyldigheter som åligger aktörer från unionen, |
| --- | --- |

—

de rapporteringsskyldigheter som åligger aktörer från unionen,

| — | annat informationsutbyte om genomförandet av detta protokoll och om efterlevnaden av normer och skyldigheter i senegalesisk lagstiftning. |
| --- | --- |

—

annat informationsutbyte om genomförandet av detta protokoll och om efterlevnaden av normer och skyldigheter i senegalesisk lagstiftning.

KAPITEL II

Fisketillstånd

1.   Villkor som måste vara uppfyllda innan ett fisketillstånd kan beviljas – behöriga fartyg

De fisketillstånd som avses i artikel 4 i avtalet ska utfärdas på villkor

| — | att fartyget finns upptaget i unionens fartygsregister, |
| --- | --- |

—

att fartyget finns upptaget i unionens fartygsregister,

| — | att de behörighetskrav som anges i detta protokoll och i EU:s bestämmelser om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor (1) är uppfyllda, och |
| --- | --- |

—

att de behörighetskrav som anges i detta protokoll och i EU:s bestämmelser om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor (1) är uppfyllda, och

| — | att alla tidigare skyldigheter knutna till fartygsägaren, befälhavaren eller själva fartyget och som följer av deras fiskeverksamhet i Senegal inom ramen för avtalet är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

att alla tidigare skyldigheter knutna till fartygsägaren, befälhavaren eller själva fartyget och som följer av deras fiskeverksamhet i Senegal inom ramen för avtalet är uppfyllda.

2.   Ansökan om fisketillstånd

| 2.1 | Unionens behöriga myndigheter ska, för varje fartyg som önskar bedriva fiske enligt avtalet, på elektronisk väg lämna in en ansökan till ministeriet med ansvar för fiske och havsekonomi, med kopia till Europeiska unionens delegation i Senegal, minst 20 arbetsdagar före den begärda giltighetstidens början. |
| --- | --- |

2.1

Unionens behöriga myndigheter ska, för varje fartyg som önskar bedriva fiske enligt avtalet, på elektronisk väg lämna in en ansökan till ministeriet med ansvar för fiske och havsekonomi, med kopia till Europeiska unionens delegation i Senegal, minst 20 arbetsdagar före den begärda giltighetstidens början.

| 2.2 | Ansökningarna ska lämnas in till den behöriga myndigheten i Senegal på blanketter som överensstämmer med förlagan i tillägg 1. |
| --- | --- |

2.2

Ansökningarna ska lämnas in till den behöriga myndigheten i Senegal på blanketter som överensstämmer med förlagan i tillägg 1.

| 2.3 | Varje ansökan om fisketillstånd ska åtföljas av följande handlingar:






  — | Betalningsbevis för det fasta förskott som fastställs i den tekniska specifikationen i tillägg 2 eller 3 för den berörda kategorin. |
| --- | --- | --- |

2.3

Varje ansökan om fisketillstånd ska åtföljas av följande handlingar:

—

Betalningsbevis för det fasta förskott som fastställs i den tekniska specifikationen i tillägg 2 eller 3 för den berörda kategorin.

| — | Ett nytaget färgfoto av fartyget sett från sidan. |
| --- | --- |

—

Ett nytaget färgfoto av fartyget sett från sidan.

| 2.4 | Inom ramen för det detta protokoll ska en ansökan om förnyelse av ett fisketillstånd för ett fartyg vars tekniska egenskaper inte har ändrats endast åtföljas av bevis på att det fasta förskottet har betalats. |
| --- | --- |

2.4

Inom ramen för det detta protokoll ska en ansökan om förnyelse av ett fisketillstånd för ett fartyg vars tekniska egenskaper inte har ändrats endast åtföljas av bevis på att det fasta förskottet har betalats.

3.   Avgifter och fasta förskott

| 3.1 | Fisketillstånd ska utfärdas efter det att det fasta förskottet har betalats till de behöriga nationella myndigheterna, i enlighet med vad som anges i det följande. |
| --- | --- |

3.1

Fisketillstånd ska utfärdas efter det att det fasta förskottet har betalats till de behöriga nationella myndigheterna, i enlighet med vad som anges i det följande.

| 3.2 | De fasta förskotten och avgifterna i euro per ton som fångas i Senegals fiskezoner ska vara följande: | För notfartyg för tonfisk:






  — | Under protokollets första tre år, ett fast årligt förskott på 18 500 EUR per fartyg, vilket motsvarar 231,25 ton per år med en avgift på 80 EUR per ton. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

De fasta förskotten och avgifterna i euro per ton som fångas i Senegals fiskezoner ska vara följande:

För notfartyg för tonfisk:

—

Under protokollets första tre år, ett fast årligt förskott på 18 500 EUR per fartyg, vilket motsvarar 231,25 ton per år med en avgift på 80 EUR per ton.

| — | Under protokollets två sista år, ett fast förskott på 18 500 EUR per fartyg, vilket motsvarar 217,65 ton per år med en avgift på 85 EUR per ton. |
| --- | --- |

—

Under protokollets två sista år, ett fast förskott på 18 500 EUR per fartyg, vilket motsvarar 217,65 ton per år med en avgift på 85 EUR per ton.

| | För spöfiskefartyg:






  — | Ett fast förskott på 13 000 EUR per fartyg, vilket motsvarar 173,33 ton per år med en avgift på 75 EUR per ton. |
| --- | --- | --- |

För spöfiskefartyg:

—

Ett fast förskott på 13 000 EUR per fartyg, vilket motsvarar 173,33 ton per år med en avgift på 75 EUR per ton.

| | För ytlångrevsfartyg:






  — | Ett fast förskott på 3 525 EUR per fartyg, vilket motsvarar 47 ton per år med en avgift på 75 EUR per ton. |
| --- | --- | --- |

För ytlångrevsfartyg:

—

Ett fast förskott på 3 525 EUR per fartyg, vilket motsvarar 47 ton per år med en avgift på 75 EUR per ton.

| | För trålfartyg:






  — | Ett fast förskott på 500 EUR per fartyg och kvartal med en avgift på 95 EUR per ton. |
| --- | --- | --- |

För trålfartyg:

—

Ett fast förskott på 500 EUR per fartyg och kvartal med en avgift på 95 EUR per ton.

Avgiftsbeloppet, det fasta förskottet och de tekniska villkoren anges i de tekniska specifikationerna i tilläggen 2 och 3.

| 3.3 | Avgiftsbeloppet och det fasta förskottet ska inkludera alla nationella och lokala avgifter, utom hamn- och serviceavgifter. |
| --- | --- |

3.3

Avgiftsbeloppet och det fasta förskottet ska inkludera alla nationella och lokala avgifter, utom hamn- och serviceavgifter.

| 3.4 | Om ett fisketillstånd har en giltighetstid på mindre än ett år, till exempel på grund av att fisket är fredat, ska det fasta förskottet anpassas tidsproportionellt i förhållande till giltighetstidens längd enligt vad som fastställts i enlighet med bestämmelserna i tilläggen 2 och 3. |
| --- | --- |

3.4

Om ett fisketillstånd har en giltighetstid på mindre än ett år, till exempel på grund av att fisket är fredat, ska det fasta förskottet anpassas tidsproportionellt i förhållande till giltighetstidens längd enligt vad som fastställts i enlighet med bestämmelserna i tilläggen 2 och 3.

4.   Utfärdande av fisketillstånd och preliminär förteckning över fartyg med tillstånd att fiska

| 4.1 | Så snart ansökningarna om fisketillstånd enligt punkterna 2.2 och 2.3 har inkommit ska Senegal, inom fem arbetsdagar, upprätta en preliminär förteckning för varje fartygskategori över vilka fartyg som har tillstånd att fiska. |
| --- | --- |

4.1

Så snart ansökningarna om fisketillstånd enligt punkterna 2.2 och 2.3 har inkommit ska Senegal, inom fem arbetsdagar, upprätta en preliminär förteckning för varje fartygskategori över vilka fartyg som har tillstånd att fiska.

| 4.2 | Förteckningen ska översändas till den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen i Senegal och till unionen. Senegal får lämna ut den preliminära förteckningen direkt till fartygsägaren eller dennes ombud. |
| --- | --- |

4.2

Förteckningen ska översändas till den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen i Senegal och till unionen. Senegal får lämna ut den preliminära förteckningen direkt till fartygsägaren eller dennes ombud.

| 4.3 | Fartygen får fiska så snart de har tagits upp i den preliminära förteckningen. Fartygen ska alltid förvara en kopia av den preliminära förteckningen ombord, fram till dess att fisketillståndet har utfärdats. |
| --- | --- |

4.3

Fartygen får fiska så snart de har tagits upp i den preliminära förteckningen. Fartygen ska alltid förvara en kopia av den preliminära förteckningen ombord, fram till dess att fisketillståndet har utfärdats.

| 4.4 | Den behöriga myndigheten ska utfärda fisketillstånd till fartygsägarna eller deras företrädare för samtliga fartyg inom 20 arbetsdagar efter mottagandet av fullständig dokumentation enligt punkt 2.3. En kopia av tillstånden ska också sändas till Europeiska unionens delegation i Senegal. |
| --- | --- |

4.4

Den behöriga myndigheten ska utfärda fisketillstånd till fartygsägarna eller deras företrädare för samtliga fartyg inom 20 arbetsdagar efter mottagandet av fullständig dokumentation enligt punkt 2.3. En kopia av tillstånden ska också sändas till Europeiska unionens delegation i Senegal.

| 4.5 | I syfte att se till att fisket i zonen kan inledas så snart som möjligt ska en kopia av fisketillståndet samtidigt skickas till fartygsägarna på elektronisk väg. Denna kopia kan användas under en period av högst 60 dagar från utfärdandet av fisketillståndet. Under denna period ska kopian betraktas som likvärdig med originalet. |
| --- | --- |

4.5

I syfte att se till att fisket i zonen kan inledas så snart som möjligt ska en kopia av fisketillståndet samtidigt skickas till fartygsägarna på elektronisk väg. Denna kopia kan användas under en period av högst 60 dagar från utfärdandet av fisketillståndet. Under denna period ska kopian betraktas som likvärdig med originalet.

| 4.6 | Fisketillståndet ska alltid förvaras ombord på fartyget, utan att detta påverkar tillämpningen av punkterna 4.3 och 4.5. |
| --- | --- |

4.6

Fisketillståndet ska alltid förvaras ombord på fartyget, utan att detta påverkar tillämpningen av punkterna 4.3 och 4.5.

5.   Överlåtelse av fisketillståndet

| 5.1 | Fisketillstånd ska beviljas individuellt för enskilda fartyg och får inte överlåtas. |
| --- | --- |

5.1

Fisketillstånd ska beviljas individuellt för enskilda fartyg och får inte överlåtas.

| 5.2 | Vid force majeure, vilket ska konstateras i en teknisk rapport, bland annat om fartyget går förlorat eller om det blir liggande i hamn under lång tid på grund ett allvarligt tekniskt fel ska, på unionens begäran, fisketillståndet för fartyget i fråga ersättas med ett nytt fisketillstånd för ett annat fartyg ur samma kategori utan att någon ny avgift behöver betalas. |
| --- | --- |

5.2

Vid force majeure, vilket ska konstateras i en teknisk rapport, bland annat om fartyget går förlorat eller om det blir liggande i hamn under lång tid på grund ett allvarligt tekniskt fel ska, på unionens begäran, fisketillståndet för fartyget i fråga ersättas med ett nytt fisketillstånd för ett annat fartyg ur samma kategori utan att någon ny avgift behöver betalas.

| 5.3 | I sådana fall ska de båda fartygens sammanlagda fångst ligga till grund för beräkningen av huruvida ytterligare betalningar ska göras. |
| --- | --- |

5.3

I sådana fall ska de båda fartygens sammanlagda fångst ligga till grund för beräkningen av huruvida ytterligare betalningar ska göras.

| 5.4 | Ägaren till det fartyg som ska ersättas eller dennes ombud ska lämna tillbaka det annullerade fisketillståndet till den behöriga myndigheten. Ägaren ska skriftligen underrätta Europeiska unionens delegation i Senegal om detta. |
| --- | --- |

5.4

Ägaren till det fartyg som ska ersättas eller dennes ombud ska lämna tillbaka det annullerade fisketillståndet till den behöriga myndigheten. Ägaren ska skriftligen underrätta Europeiska unionens delegation i Senegal om detta.

| 5.5 | När det annullerade tillståndet har lämnats tillbaka ska ett nytt fisketillstånd utfärdas så snart som möjligt. Europeiska unionens delegation i Senegal ska informeras om att fisketillståndet har överlåtits. |
| --- | --- |

5.5

När det annullerade tillståndet har lämnats tillbaka ska ett nytt fisketillstånd utfärdas så snart som möjligt. Europeiska unionens delegation i Senegal ska informeras om att fisketillståndet har överlåtits.

6.   Fisketillståndets giltighetstid

| 6.1 | Fisketillstånd för fartyg för tonfiskfiske ska ha en giltighetstid på ett år. Fisketillstånd för djuphavsbottentrålare ska ha en giltighetstid på tre månader. |
| --- | --- |

6.1

Fisketillstånd för fartyg för tonfiskfiske ska ha en giltighetstid på ett år. Fisketillstånd för djuphavsbottentrålare ska ha en giltighetstid på tre månader.

| 6.2 | Fisketillstånden får förnyas. |
| --- | --- |

6.2

Fisketillstånden får förnyas.

| 6.3 | För fastställandet av när fisketillståndens giltighetstid börjar ska följande definitioner gälla:






  — | ettårsperiod: från och med det att detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt till och med den 31 december samma år; efter protokollets första tillämpningsår, varje fullständigt kalenderår; under detta protokolls sista tillämpningsår, perioden mellan den 1 januari och den dag då detta protokoll löper ut. |
| --- | --- | --- |

6.3

För fastställandet av när fisketillståndens giltighetstid börjar ska följande definitioner gälla:

—

ettårsperiod: från och med det att detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt till och med den 31 december samma år; efter protokollets första tillämpningsår, varje fullständigt kalenderår; under detta protokolls sista tillämpningsår, perioden mellan den 1 januari och den dag då detta protokoll löper ut.

| — | tremånadersperiod: från och med det att detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt, perioden mellan dagen för protokollets ikraftträdande och första dagen i nästa tremånadersperiod, vilken måste börja den 1 januari, 1 april, 1 juli eller 1 oktober; därefter, varje hel tremånadersperiod; i slutet av detta protokolls giltighetstid, perioden mellan slutet på föregående hela tremånadersperiod och den dag då detta protokoll löper ut. |
| --- | --- |

—

tremånadersperiod: från och med det att detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt, perioden mellan dagen för protokollets ikraftträdande och första dagen i nästa tremånadersperiod, vilken måste börja den 1 januari, 1 april, 1 juli eller 1 oktober; därefter, varje hel tremånadersperiod; i slutet av detta protokolls giltighetstid, perioden mellan slutet på föregående hela tremånadersperiod och den dag då detta protokoll löper ut.

7.   Stödfartyg

| 7.1 | På unionens begäran ska Senegal tillåta att unionsfiskefartyg som innehar fisketillstånd tar hjälp av stödfartyg. |
| --- | --- |

7.1

På unionens begäran ska Senegal tillåta att unionsfiskefartyg som innehar fisketillstånd tar hjälp av stödfartyg.

| 7.2 | Stödverksamheten får varken inbegripa bränslepåfyllning eller omlastning av fångster. |
| --- | --- |

7.2

Stödverksamheten får varken inbegripa bränslepåfyllning eller omlastning av fångster.

| 7.3 | Stödfartygen ska föra en unionsmedlemsstats flagg och får inte vara utrustade för fiske. |
| --- | --- |

7.3

Stödfartygen ska föra en unionsmedlemsstats flagg och får inte vara utrustade för fiske.

| 7.4 | Stödfartygen ska omfattas av ansökningsförfarandet för fisketillstånd enligt detta kapitel, i den mån detta är tillämpligt på dem. Ansökan om tillstånd ska åtföljas av en förteckning över de fiskefartyg för vilka stödverksamheten bedrivs. |
| --- | --- |

7.4

Stödfartygen ska omfattas av ansökningsförfarandet för fisketillstånd enligt detta kapitel, i den mån detta är tillämpligt på dem. Ansökan om tillstånd ska åtföljas av en förteckning över de fiskefartyg för vilka stödverksamheten bedrivs.

| 7.5 | Senegal ska upprätta en förteckning över godkända stödfartyg och vidarebefordra denna till den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen och till unionen. |
| --- | --- |

7.5

Senegal ska upprätta en förteckning över godkända stödfartyg och vidarebefordra denna till den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen och till unionen.

| 7.6 | Avgiften för stödfartyg ska vara 3 500 EUR per fartyg och år. |
| --- | --- |

7.6

Avgiften för stödfartyg ska vara 3 500 EUR per fartyg och år.

| 7.7 | Stödfartygets tillstånd får inte överlåtas och avgiften får inte minskas tidsproportionellt. |
| --- | --- |

7.7

Stödfartygets tillstånd får inte överlåtas och avgiften får inte minskas tidsproportionellt.

KAPITEL III

Tekniska bestämmelser

| 1. | De tekniska bestämmelser avseende zon, fiskeredskap och bifångster som ska tillämpas på djuphavsbottentrålare med fisketillstånd anges i de tekniska specifikationerna i tillägg 2. |
| --- | --- |

1.

De tekniska bestämmelser avseende zon, fiskeredskap och bifångster som ska tillämpas på djuphavsbottentrålare med fisketillstånd anges i de tekniska specifikationerna i tillägg 2.

| 2. | De tekniska bestämmelser som ska tillämpas på tonfiskfartyg med fisketillstånd anges i de tekniska specifikationerna i tillägg 3. Tonfiskfartygen ska efterleva Iccats rekommendationer och resolutioner och ta hänsyn till vetenskapliga utlåtanden från andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

2.

De tekniska bestämmelser som ska tillämpas på tonfiskfartyg med fisketillstånd anges i de tekniska specifikationerna i tillägg 3. Tonfiskfartygen ska efterleva Iccats rekommendationer och resolutioner och ta hänsyn till vetenskapliga utlåtanden från andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

KAPITEL IV

Uppföljning, kontroll och övervakning

Avsnitt 1

Fångstdeklarationer och uppföljning av fångster

1.   Elektronisk fiskeloggbok

| 1.1 | Befälhavaren på ett unionsfartyg som bedriver fiskeverksamhet inom ramen för avtalet ska föra en elektronisk fiskeloggbok, vilken ska vara integrerad i ett elektroniskt registrerings- och rapporteringssystem (nedan kallat ERS-system). |
| --- | --- |

1.1

Befälhavaren på ett unionsfartyg som bedriver fiskeverksamhet inom ramen för avtalet ska föra en elektronisk fiskeloggbok, vilken ska vara integrerad i ett elektroniskt registrerings- och rapporteringssystem (nedan kallat ERS-system).

| 1.2 | Ett fartyg som inte är utrustat med ERS-system får inte inträda i Senegals fiskezon för att bedriva fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

1.2

Ett fartyg som inte är utrustat med ERS-system får inte inträda i Senegals fiskezon för att bedriva fiskeverksamhet.

| 1.3 | Vid behov ska fiskeloggboken för tonfiskfisket anpassas så att den överensstämmer med Iccats relevanta resolutioner och rekommendationer eller med resolutioner och rekommendationer från andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer vad gäller andra fisken. |
| --- | --- |

1.3

Vid behov ska fiskeloggboken för tonfiskfisket anpassas så att den överensstämmer med Iccats relevanta resolutioner och rekommendationer eller med resolutioner och rekommendationer från andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer vad gäller andra fisken.

| 1.4 | Befälhavaren ska fylla i fiskeloggboken för varje dag som fartyget befinner sig i Senegals fiskezoner. |
| --- | --- |

1.4

Befälhavaren ska fylla i fiskeloggboken för varje dag som fartyget befinner sig i Senegals fiskezoner.

| 1.5 | Befälhavaren ska, i fiskeloggboken, varje dag och för varje fiskeinsats, registrera den uppskattade kvantitet av varje art som fångats och behålls ombord. Kvantiteterna ska anges i kilogram levande vikt eller, om så är lämpligt, i antal exemplar. Fiskeloggboken ska fyllas i med läsliga versaler och undertecknas av befälhavaren. Befälhavaren ska ansvara för att uppgifterna i fiskeloggboken är korrekta. Uppgifterna i fiskeloggboken ska överföras på elektronisk väg, automatiskt och dagligen, till flaggstatens centrum för fiskerikontroll och till den behöriga myndigheten i Senegal. Överföringarna ska omfatta minst följande:






  a) | Fiskefartygets identifieringsnummer och namn. |
| --- | --- | --- |

1.5

Befälhavaren ska, i fiskeloggboken, varje dag och för varje fiskeinsats, registrera den uppskattade kvantitet av varje art som fångats och behålls ombord. Kvantiteterna ska anges i kilogram levande vikt eller, om så är lämpligt, i antal exemplar. Fiskeloggboken ska fyllas i med läsliga versaler och undertecknas av befälhavaren. Befälhavaren ska ansvara för att uppgifterna i fiskeloggboken är korrekta. Uppgifterna i fiskeloggboken ska överföras på elektronisk väg, automatiskt och dagligen, till flaggstatens centrum för fiskerikontroll och till den behöriga myndigheten i Senegal. Överföringarna ska omfatta minst följande:

a)

Fiskefartygets identifieringsnummer och namn.

| b) | FAO:s treställiga bokstavskod för varje art. |
| --- | --- |

b)

FAO:s treställiga bokstavskod för varje art.

| c) | Det geografiska område där fångsterna gjordes. |
| --- | --- |

c)

Det geografiska område där fångsterna gjordes.

| d) | Datum och, i tillämpliga fall, tidpunkten för fångsterna. |
| --- | --- |

d)

Datum och, i tillämpliga fall, tidpunkten för fångsterna.

| e) | Datum och klockslag för avresa från och ankomst till hamn, samt fiskeresans varaktighet. |
| --- | --- |

e)

Datum och klockslag för avresa från och ankomst till hamn, samt fiskeresans varaktighet.

| f) | Redskapstyp, tekniska specifikationer och dimensioner. |
| --- | --- |

f)

Redskapstyp, tekniska specifikationer och dimensioner.

| g) | Uppskattade kvantiteter ombord av varje art uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antalet exemplar. |
| --- | --- |

g)

Uppskattade kvantiteter ombord av varje art uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antalet exemplar.

| h) | Uppskattade kvantiteter som kastats överbord av varje art, uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antalet exemplar. |
| --- | --- |

h)

Uppskattade kvantiteter som kastats överbord av varje art, uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antalet exemplar.

| 1.6 | Flaggstaten ska säkerställa mottagande och registrering av uppgifterna i en elektronisk databas som gör det möjligt att spara uppgifterna på ett säkert sätt under minst 36 månader. |
| --- | --- |

1.6

Flaggstaten ska säkerställa mottagande och registrering av uppgifterna i en elektronisk databas som gör det möjligt att spara uppgifterna på ett säkert sätt under minst 36 månader.

| 1.7 | Flaggstaten och Senegal ska försäkra sig om att de har den datorutrustning och den programvara som krävs för automatisk överföring av ERS-data. ERS-data ska överföras med de elektroniska kommunikationsmedel för standardiserat utbyte av fiskeridata som förvaltas av Europeiska kommissionen. Ändringar av standarderna ska genomföras inom sex månader. |
| --- | --- |

1.7

Flaggstaten och Senegal ska försäkra sig om att de har den datorutrustning och den programvara som krävs för automatisk överföring av ERS-data. ERS-data ska överföras med de elektroniska kommunikationsmedel för standardiserat utbyte av fiskeridata som förvaltas av Europeiska kommissionen. Ändringar av standarderna ska genomföras inom sex månader.

| 1.8 | Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska säkerställa daglig automatisk överföring av fiskeloggböckerna genom ERS-systemet till Senegals centrum för fiskerikontroll under den period då ett fartyg befinner sig i fiskezonen, även vid nollfångst. |
| --- | --- |

1.8

Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska säkerställa daglig automatisk överföring av fiskeloggböckerna genom ERS-systemet till Senegals centrum för fiskerikontroll under den period då ett fartyg befinner sig i fiskezonen, även vid nollfångst.

| 1.9 | Metoden för kommunikation av fångster via ERS-system samt förfarandena vid eventuella systemfel anges i tillägg 4. |
| --- | --- |

1.9

Metoden för kommunikation av fångster via ERS-system samt förfarandena vid eventuella systemfel anges i tillägg 4.

| 1.10 | Senegals myndigheter ska behandla uppgifter om enskilda fartygs fiskeverksamhet på ett konfidentiellt och säkert sätt. |
| --- | --- |

1.10

Senegals myndigheter ska behandla uppgifter om enskilda fartygs fiskeverksamhet på ett konfidentiellt och säkert sätt.

| 1.11 | Punkterna 1.6–1.9 ska tillämpas från och med det att Senegal meddelar att ERS‐systemet är driftsklart och att Senegals centrum för fiskerikontroll kan ta emot automatiska meddelanden, vid behov efter en försöksperiod. Fram till dess att systemet för mottagande av automatiska meddelanden tas i drift ska den information som avses i punkt 1.5 a–h lämnas av fartygen i användbart elektroniskt format per e-post vid den tidpunkt då fartygen lämnar zonen, i form av det utdrag ur den elektroniska fiskeloggboken som åtföljer anmälan om utträde, eller senast 48 timmar efter ankomsten till en hamn i Senegal. I detta fall ska uppgifterna även överföras till CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye). Så snart Senegals ERS-system är driftsklart ska överföringen av fiskeloggböcker till CRODT skötas av Senegals centrum för fiskerikontroll. |
| --- | --- |

1.11

Punkterna 1.6–1.9 ska tillämpas från och med det att Senegal meddelar att ERS‐systemet är driftsklart och att Senegals centrum för fiskerikontroll kan ta emot automatiska meddelanden, vid behov efter en försöksperiod. Fram till dess att systemet för mottagande av automatiska meddelanden tas i drift ska den information som avses i punkt 1.5 a–h lämnas av fartygen i användbart elektroniskt format per e-post vid den tidpunkt då fartygen lämnar zonen, i form av det utdrag ur den elektroniska fiskeloggboken som åtföljer anmälan om utträde, eller senast 48 timmar efter ankomsten till en hamn i Senegal. I detta fall ska uppgifterna även överföras till CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye). Så snart Senegals ERS-system är driftsklart ska överföringen av fiskeloggböcker till CRODT skötas av Senegals centrum för fiskerikontroll.

| 1.12 | Den fortlöpande övervakningen av nyttjandet av de tillåtna fångstmängderna ska göras av flaggstaten och Senegal, vilka för detta ändamål ska använda de dagliga fångstdeklarationerna. Flaggmedlemsstaten ska se till att fiskeverksamheten upphör den dag då de tillåtna fångstmängderna för dess fartyg uppnås, för att undvika att de tillåtna fångstmängderna överskrids. |
| --- | --- |

1.12

Den fortlöpande övervakningen av nyttjandet av de tillåtna fångstmängderna ska göras av flaggstaten och Senegal, vilka för detta ändamål ska använda de dagliga fångstdeklarationerna. Flaggmedlemsstaten ska se till att fiskeverksamheten upphör den dag då de tillåtna fångstmängderna för dess fartyg uppnås, för att undvika att de tillåtna fångstmängderna överskrids.

2.   Aggregerade fångstuppgifter

| 2.1 | Flaggstaten ska varje kvartal och för varje fartyg, till den databas som förs av Euroepiska kommissionen, lämna uppgifter om de sammanlagda kvantiteter, per månad, som fångats och kastats överbord. För de arter som omfattas av en total tillåten fångstmängd i enlighet med detta protokoll eller Iccats rekommendationer ska uppgifter om kvantiteter lämnas varje månad för den föregående månaden. |
| --- | --- |

2.1

Flaggstaten ska varje kvartal och för varje fartyg, till den databas som förs av Euroepiska kommissionen, lämna uppgifter om de sammanlagda kvantiteter, per månad, som fångats och kastats överbord. För de arter som omfattas av en total tillåten fångstmängd i enlighet med detta protokoll eller Iccats rekommendationer ska uppgifter om kvantiteter lämnas varje månad för den föregående månaden.

| 2.2 | Flaggstaten ska kontrollera uppgifterna genom korskontroller med landnings-, försäljnings-, inspektions- eller observationsuppgifter, samt med all relevant information som myndigheterna har kännedom om. De uppdateringar av databasen som krävs till följd av dessa kontroller ska göras så snart som möjligt. Vid kontrollerna ska de geografiska koordinater för fiskezonerna som anges i detta protokoll användas. De omvandlingsfaktorer som används för att fastställa levandeviktsekvivalenterna ska valideras av den gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

2.2

Flaggstaten ska kontrollera uppgifterna genom korskontroller med landnings-, försäljnings-, inspektions- eller observationsuppgifter, samt med all relevant information som myndigheterna har kännedom om. De uppdateringar av databasen som krävs till följd av dessa kontroller ska göras så snart som möjligt. Vid kontrollerna ska de geografiska koordinater för fiskezonerna som anges i detta protokoll användas. De omvandlingsfaktorer som används för att fastställa levandeviktsekvivalenterna ska valideras av den gemensamma kommittén.

| 2.3 | Före utgången av varje kvartal ska unionen tillhandahålla Senegals myndigheter aggregerade uppgifter från databasen för de föregående kvartalen under innevarande år och ange fångstmängderna per fartyg, fångstmånad och art. Dessa uppgifter är preliminära och föränderliga. |
| --- | --- |

2.3

Före utgången av varje kvartal ska unionen tillhandahålla Senegals myndigheter aggregerade uppgifter från databasen för de föregående kvartalen under innevarande år och ange fångstmängderna per fartyg, fångstmånad och art. Dessa uppgifter är preliminära och föränderliga.

| 2.4 | Senegal ska analysera uppgifterna och signalera alla större inkonsekvenser i förhållande till uppgifterna från de elektroniska fiskeloggböckerna som inkommit via ERS‐systemet. Flaggstaterna ska göra utredningar och aktualisera uppgifterna i nödvändig mån. |
| --- | --- |

2.4

Senegal ska analysera uppgifterna och signalera alla större inkonsekvenser i förhållande till uppgifterna från de elektroniska fiskeloggböckerna som inkommit via ERS‐systemet. Flaggstaterna ska göra utredningar och aktualisera uppgifterna i nödvändig mån.

| 2.5 | Om reglerna rörande fångstdeklarationen inte iakttas får Senegal dra in det berörda fartygets fisketillstånd till dess att deklarationen för de fångster som saknas inkommit, samt påföra sanktioner för fartygsägaren i enlighet med den nationella lagstiftning som är tillämplig i detta fall. Vid upprepad överträdelse får Senegal neka förnyelse av fisketillståndet. |
| --- | --- |

2.5

Om reglerna rörande fångstdeklarationen inte iakttas får Senegal dra in det berörda fartygets fisketillstånd till dess att deklarationen för de fångster som saknas inkommit, samt påföra sanktioner för fartygsägaren i enlighet med den nationella lagstiftning som är tillämplig i detta fall. Vid upprepad överträdelse får Senegal neka förnyelse av fisketillståndet.

| 2.6 | Senegal ska utan dröjsmål underrätta Europeiska unionen om samtliga sanktioner som tillämpas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

2.6

Senegal ska utan dröjsmål underrätta Europeiska unionen om samtliga sanktioner som tillämpas i detta sammanhang.

3.   Övergång till ett elektroniskt system för fångstrapportering

Parterna har enats om att gå över till ett elektroniskt system för fångstrapportering i enlighet med de tekniska specifikationerna i tillägg 4. Parterna har enats om att anta gemensamma föreskrifter för att säkra att övergången går så smidigt som möjligt. Senegal ska informera unionen så snart villkoren för övergången är uppfyllda. Parterna har enats om en tidsfrist på två månader från och med den dag då informationen översänds, inom vilken systemet ska göras helt driftsklart.

4.   Avräkning av avgifter

| 4.1 | Kontroller av kvartalsuppgifter






  4.1.1 | Senegal ska utan dröjsmål underrätta unionen om resultaten av de kontroller som avses i punkt 2.3. |
| --- | --- | --- |

4.1

Kontroller av kvartalsuppgifter

4.1.1

Senegal ska utan dröjsmål underrätta unionen om resultaten av de kontroller som avses i punkt 2.3.

| 4.1.2 | Unionen ska förse Senegal med nödvändiga förtydliganden, vid behov från flaggmedlemsstatens vetenskapliga institut. Vid behov ska den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen eller de vetenskapliga instituten sammanträda. |
| --- | --- |

4.1.2

Unionen ska förse Senegal med nödvändiga förtydliganden, vid behov från flaggmedlemsstatens vetenskapliga institut. Vid behov ska den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen eller de vetenskapliga instituten sammanträda.

| 4.2 | Slutavräkning och betalning






  4.2.1 | Unionen ska för varje fartyg, på grundval av fartygets aggregerade fångstuppgifter, fastställa en avräkning för fångster och en avräkning för de avgifter som fartyget är skyldigt med avseende på föregående års fiskesäsong. |
| --- | --- | --- |

4.2

Slutavräkning och betalning

4.2.1

Unionen ska för varje fartyg, på grundval av fartygets aggregerade fångstuppgifter, fastställa en avräkning för fångster och en avräkning för de avgifter som fartyget är skyldigt med avseende på föregående års fiskesäsong.

| 4.2.2 | Unionen ska överlämna dessa avräkningar till Senegals myndigheter, och till fartygsägaren via medlemsstaterna, före den 30 april det innevarande året. Senegals kontroll och godkännande av slutavräkningarna ska göras inom 30 dagar efter mottagandet. Om Senegal inte invänder inom den ovan nämnda fristen på 30 dagar ska slutavräkningarna anses vara godkända. Om oenighet uppstår mellan parterna ska samråd, i tillämpliga fall, inledas inom ramen för gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

4.2.2

Unionen ska överlämna dessa avräkningar till Senegals myndigheter, och till fartygsägaren via medlemsstaterna, före den 30 april det innevarande året. Senegals kontroll och godkännande av slutavräkningarna ska göras inom 30 dagar efter mottagandet. Om Senegal inte invänder inom den ovan nämnda fristen på 30 dagar ska slutavräkningarna anses vara godkända. Om oenighet uppstår mellan parterna ska samråd, i tillämpliga fall, inledas inom ramen för gemensamma kommittén.

| 4.3 | Om slutavräkningen är högre än den förskottsavgift som erlagts för fisketillståndet ska fartygsägaren betala det resterande beloppet till Senegal senast den 31 juli det innevarande året. Om slutavräkningen är lägre än den i förväg betalda fasta avgiften, ska det återstående beloppet inte återbetalas till fartygsägaren. Fartygsägarna ska överlämna en kopia av betalningsbevisen till Senegal. |
| --- | --- |

4.3

Om slutavräkningen är högre än den förskottsavgift som erlagts för fisketillståndet ska fartygsägaren betala det resterande beloppet till Senegal senast den 31 juli det innevarande året. Om slutavräkningen är lägre än den i förväg betalda fasta avgiften, ska det återstående beloppet inte återbetalas till fartygsägaren. Fartygsägarna ska överlämna en kopia av betalningsbevisen till Senegal.

Avsnitt 2

Inträde i och utträde ur Senegals vatten

| 1. | Varje unionsfiskefartyg som bedriver fiske i enlighet med detta protokoll i Senegals vatten ska minst sex timmar i förväg meddela Senegals behöriga myndigheter sin avsikt att inträda i eller utträda ur Senegals vatten. |
| --- | --- |

1.

Varje unionsfiskefartyg som bedriver fiske i enlighet med detta protokoll i Senegals vatten ska minst sex timmar i förväg meddela Senegals behöriga myndigheter sin avsikt att inträda i eller utträda ur Senegals vatten.

| 2. | I samband med att fartyget meddelar inträde i och utträde ur Senegals vatten ska det samtidigt meddela sin position och vilka fångster som finns ombord (angivna med treställig alfabetisk FAO-kod) uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antal exemplar, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna i tillägg 4 avsnitt 2. Meddelandena ska sändas med e-post eller per fax fram till den dag vilken parterna enats om som den dag då den automatiska mottagningen av ERS-meddelanden ska anses fungera. |
| --- | --- |

2.

I samband med att fartyget meddelar inträde i och utträde ur Senegals vatten ska det samtidigt meddela sin position och vilka fångster som finns ombord (angivna med treställig alfabetisk FAO-kod) uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antal exemplar, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna i tillägg 4 avsnitt 2. Meddelandena ska sändas med e-post eller per fax fram till den dag vilken parterna enats om som den dag då den automatiska mottagningen av ERS-meddelanden ska anses fungera.

| 3. | Ett fartyg som ertappas med att bedriva fiske utan att ha underrättat den behöriga myndigheten i Senegal begår en överträdelse och kan påföras sanktioner enligt landets nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

3.

Ett fartyg som ertappas med att bedriva fiske utan att ha underrättat den behöriga myndigheten i Senegal begår en överträdelse och kan påföras sanktioner enligt landets nationella lagstiftning.

| 4. | E-postadress, faxnummer och telefonnummer samt radioanropsuppgifter till de behöriga myndigheterna i Senegal anges i tillägg 6. |
| --- | --- |

4.

E-postadress, faxnummer och telefonnummer samt radioanropsuppgifter till de behöriga myndigheterna i Senegal anges i tillägg 6.

Avsnitt 3

Inträde i hamn, omlastning och landning

1.   Fartyget ska meddela sitt inträde i hamnen till den behöriga myndigheten minst 72 timmar i förväg.

2.   Spöfiskefartyg ska landa de fångster som de har tagit i Senegals fiskezoner i Dakars hamn.

| 2.1 | Spöfiskefartyg ska i första hand erbjuda sina fångster till industriella eller hantverksmässiga bearbetningsföretag och på den lokala marknaden, till ett pris som ska fastställs på grundval av förhandlingar mellan operatörer och med hänsyn till förhållandena på den internationella marknaden. |
| --- | --- |

2.1

Spöfiskefartyg ska i första hand erbjuda sina fångster till industriella eller hantverksmässiga bearbetningsföretag och på den lokala marknaden, till ett pris som ska fastställs på grundval av förhandlingar mellan operatörer och med hänsyn till förhållandena på den internationella marknaden.

| 2.2 | I enlighet med bestämmelserna i det hälsogodkännande som unionen utfärdat till Senegal ska Senegals behöriga myndighet inspektera och certifiera de fångster som landas i Dakar inom ramen för detta protokoll. |
| --- | --- |

2.2

I enlighet med bestämmelserna i det hälsogodkännande som unionen utfärdat till Senegal ska Senegals behöriga myndighet inspektera och certifiera de fångster som landas i Dakar inom ramen för detta protokoll.

3.   Alla unionsfiskefartyg som bedriver fiske enligt detta protokoll och som omlastar i Senegals vatten ska utföra denna verksamhet i enlighet med senegalesisk lagstiftning.

4.   Begäran om omlastning ska åtföljas av följande upplysningar:

| 4.1 | Vikt i ton för varje art som ska omlastas eller landas. |
| --- | --- |

4.1

Vikt i ton för varje art som ska omlastas eller landas.

| 4.2 | Dag för omlastningen eller landningen. |
| --- | --- |

4.2

Dag för omlastningen eller landningen.

| 4.3 | Destinationen för de omlastade eller landade fångsterna. |
| --- | --- |

4.3

Destinationen för de omlastade eller landade fångsterna.

5.   Varje omlastning eller landning av fångster som inte avses i punkterna 1–4 är förbjuden i Senegals vatten. Överträdelse kan leda till sanktioner enligt gällande lagstiftning i Senegal.

Avsnitt 4

System för satellitövervakning (VMS)

1.   Fartygens positionsrapporter – VMS-system

| 1.1 | Varje unionsfartyg med tillstånd inom ramen för detta protokoll ska vara utrustat med ett system för satellitövervakning, nedan kallat VMS-system (Vessel Monitoring System – VMS).
  Systemet för kontinuerlig satellitövervakning ombord på ett fartyg får inte flyttas, stängas av, förstöras, skadas eller göras obrukbart och det är också förbjudet att avsiktligt ändra eller förfalska de uppgifter som systemet skickar och registrerar.
  Unionens fartyg ska automatiskt och kontinuerligt meddela sin position till flaggstatens centrum för fiskerikontroll, varje timme för notfartyg och varannan timme för övriga fartyg. Denna frekvens kan ökas inom ramen för en utredning av ett fartygs verksamhet. |
| --- | --- |

1.1

Varje unionsfartyg med tillstånd inom ramen för detta protokoll ska vara utrustat med ett system för satellitövervakning, nedan kallat VMS-system (Vessel Monitoring System – VMS).

Systemet för kontinuerlig satellitövervakning ombord på ett fartyg får inte flyttas, stängas av, förstöras, skadas eller göras obrukbart och det är också förbjudet att avsiktligt ändra eller förfalska de uppgifter som systemet skickar och registrerar.

Unionens fartyg ska automatiskt och kontinuerligt meddela sin position till flaggstatens centrum för fiskerikontroll, varje timme för notfartyg och varannan timme för övriga fartyg. Denna frekvens kan ökas inom ramen för en utredning av ett fartygs verksamhet.

| 1.2 | Varje positionsrapport ska innehålla följande:






  a) | Fartygsidentifikation. |
| --- | --- | --- |

1.2

Varje positionsrapport ska innehålla följande:

a)

Fartygsidentifikation.

| b) | Fartygets senaste geografiska position (longitud, latitud), med en felmarginal på mindre än 500 meter och med ett konfidensintervall på 99 %. |
| --- | --- |

b)

Fartygets senaste geografiska position (longitud, latitud), med en felmarginal på mindre än 500 meter och med ett konfidensintervall på 99 %.

| c) | Datum och klockslag för positionsregistreringen. |
| --- | --- |

c)

Datum och klockslag för positionsregistreringen.

| d) | Fartygets hastighet och kurs. |
| --- | --- |

d)

Fartygets hastighet och kurs.

Den ska konfigureras enligt det format som anges i tillägg 5.

| 1.3 | Metoden för kommunikation av fartygsposition via VMS samt förfarandena vid eventuella systemfel anges i tillägg 5. |
| --- | --- |

1.3

Metoden för kommunikation av fartygsposition via VMS samt förfarandena vid eventuella systemfel anges i tillägg 5.

| 1.4 | Centrumen för fiskerikontroll ska kommunicera med varandra inom ramen för övervakningen av fartygens verksamhet. |
| --- | --- |

1.4

Centrumen för fiskerikontroll ska kommunicera med varandra inom ramen för övervakningen av fartygens verksamhet.

2.   Säker rapportering av positionsrapporter till Senegal

Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska automatiskt överföra de berörda fartygens positionsrapporter till Senegals centrum för fiskerikontroll. Flaggmedlemsstatens och Senegals centrum för fiskerikontroll ska utbyta elektroniska kontaktadresser och utan dröjsmål informera varandra om varje ändring av dessa.

Överföringen av positionsrapporter mellan flaggstatens och Senegals centra för fiskerikontroll ska ske elektroniskt via ett säkert kommunikationssystem.

Senegals centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta flaggstatens centrum för fiskerikontroll och unionen om varje avbrott i den kontinuerliga positionsrapporteringen från ett fartyg som innehar ett fisketillstånd, om det aktuella fartyget inte har anmält utträde ur Senegals fiskezoner.

3.   VMS-meddelandets giltighet vid en tvist

Vid en eventuell tvist mellan parterna äger endast de positionsrapporter som genereras av VMS-systemet giltighet.

Avsnitt 5

Observatörer

1.   Observation av fiskeverksamheten

| 1.1 | Fartyg som innehar ett fisketillstånd ska omfattas av en ordning för observation av deras fiskeverksamhet inom ramen för avtalet. |
| --- | --- |

1.1

Fartyg som innehar ett fisketillstånd ska omfattas av en ordning för observation av deras fiskeverksamhet inom ramen för avtalet.

| 1.2 | När det gäller tonfiskfartyg ska observationssystemet överensstämma med de bestämmelser som anges i de rekommendationer som utfärdas av Iccat och, i förekommande fall, med regionala observationsprogram som upprättas inom ramen för Iccat. |
| --- | --- |

1.2

När det gäller tonfiskfartyg ska observationssystemet överensstämma med de bestämmelser som anges i de rekommendationer som utfärdas av Iccat och, i förekommande fall, med regionala observationsprogram som upprättas inom ramen för Iccat.

2.   Utsedda fartyg och observatörer

| 2.1 | I samband med att fisketillstånd utfärdas ska Senegal underrätta unionen och fartygsägaren, eller dennes ombud, om vilka fartyg som ska ta ombord en observatör och hur länge observatören ska stanna ombord på varje fartyg. |
| --- | --- |

2.1

I samband med att fisketillstånd utfärdas ska Senegal underrätta unionen och fartygsägaren, eller dennes ombud, om vilka fartyg som ska ta ombord en observatör och hur länge observatören ska stanna ombord på varje fartyg.

| 2.2 | Senast 15 dagar före observatörens ombordstigning ska Senegal informera unionen och ägaren till det fartyg som ska ta ombord en observatör, eller dennes ombud, om namnet på den observatör som utsetts. Senegal ska utan dröjsmål informera unionen och fartygsägaren, eller dennes ombud, om varje ändring rörande de utsedda fartygen och observatörerna. |
| --- | --- |

2.2

Senast 15 dagar före observatörens ombordstigning ska Senegal informera unionen och ägaren till det fartyg som ska ta ombord en observatör, eller dennes ombud, om namnet på den observatör som utsetts. Senegal ska utan dröjsmål informera unionen och fartygsägaren, eller dennes ombud, om varje ändring rörande de utsedda fartygen och observatörerna.

| 2.3 | Senegal ska sörja för att inga observatörer utses för fartyg som redan har en observatör ombord eller som redan omfattas av den formella skyldigheten att ta ombord en observatör under det aktuella fiskeåret inom ramen för sin fiskeverksamhet i andra fiskezoner än Senegals. |
| --- | --- |

2.3

Senegal ska sörja för att inga observatörer utses för fartyg som redan har en observatör ombord eller som redan omfattas av den formella skyldigheten att ta ombord en observatör under det aktuella fiskeåret inom ramen för sin fiskeverksamhet i andra fiskezoner än Senegals.

| 2.4 | När det gäller djuphavsbottentrålare får observatörens tid ombord inte överstiga två månader. Observatören ska inte stanna längre ombord på fartyget än vad som krävs för att utföra observatörsuppgifterna. |
| --- | --- |

2.4

När det gäller djuphavsbottentrålare får observatörens tid ombord inte överstiga två månader. Observatören ska inte stanna längre ombord på fartyget än vad som krävs för att utföra observatörsuppgifterna.

3.   Fast avgift

| 3.1 | När den årliga avgiften erläggs ska ägarna till notfartyg för tonfisk med frysanläggning, fartyg för spöfiske och ytlångrevsfartyg också erlägga en fast avgift till direktoratet för skydd och övervakning av fisket (DPSP) på 600 EUR, som syftar till att sörja för att observatörsprogrammet fungerar på bästa sätt. |
| --- | --- |

3.1

När den årliga avgiften erläggs ska ägarna till notfartyg för tonfisk med frysanläggning, fartyg för spöfiske och ytlångrevsfartyg också erlägga en fast avgift till direktoratet för skydd och övervakning av fisket (DPSP) på 600 EUR, som syftar till att sörja för att observatörsprogrammet fungerar på bästa sätt.

| 3.2 | När kvartalsavgiften erläggs ska ägarna till trålfartyg också erlägga en fast avgift till DPSP på 150 EUR som syftar till att sörja för att observatörsprogrammet fungerar på bästa sätt. |
| --- | --- |

3.2

När kvartalsavgiften erläggs ska ägarna till trålfartyg också erlägga en fast avgift till DPSP på 150 EUR som syftar till att sörja för att observatörsprogrammet fungerar på bästa sätt.

4.   Observatörens lön

Observatörens lön och sociala avgifter ska betalas av Senegal.

5.   Ombordstigningsvillkor

| 5.1 | Ombordstigningsvillkoren för observatören, särskilt när det gäller hur lång tid som ska tillbringas ombord, ska fastställas enligt överenskommelse mellan fartygsägaren eller dennes ombud och Senegal. |
| --- | --- |

5.1

Ombordstigningsvillkoren för observatören, särskilt när det gäller hur lång tid som ska tillbringas ombord, ska fastställas enligt överenskommelse mellan fartygsägaren eller dennes ombud och Senegal.

| 5.2 | Observatören ska behandlas som en befälsperson ombord. Observatörens logi ombord är dock beroende av fartygets tekniska struktur. |
| --- | --- |

5.2

Observatören ska behandlas som en befälsperson ombord. Observatörens logi ombord är dock beroende av fartygets tekniska struktur.

| 5.3 | Fartygsägaren ska stå för kostnaderna för observatörens kost och logi. |
| --- | --- |

5.3

Fartygsägaren ska stå för kostnaderna för observatörens kost och logi.

| 5.4 | Befälhavaren ska vidta alla åtgärder inom sitt ansvarsområde för att garantera observatörens fysiska och psykiska välbefinnande. |
| --- | --- |

5.4

Befälhavaren ska vidta alla åtgärder inom sitt ansvarsområde för att garantera observatörens fysiska och psykiska välbefinnande.

| 5.5 | Observatören ska ha tillgång till de hjälpmedel denne behöver för sin tjänsteutövning. Observatören ska ha tillträde till kommunikationsmedel, till handlingar som rör fartygets fiskeverksamhet, särskilt fiskeloggbok och skeppsdagbok, och till de delar av fartyget som är direkt knutna till observatörens tjänsteutövning. |
| --- | --- |

5.5

Observatören ska ha tillgång till de hjälpmedel denne behöver för sin tjänsteutövning. Observatören ska ha tillträde till kommunikationsmedel, till handlingar som rör fartygets fiskeverksamhet, särskilt fiskeloggbok och skeppsdagbok, och till de delar av fartyget som är direkt knutna till observatörens tjänsteutövning.

6.   Observatörens skyldigheter

Under den tid som observatören befinner sig ombord ska denne

| 6.1 | vidta lämpliga åtgärder för att inte avbryta eller hindra fiskeinsatserna, |
| --- | --- |

6.1

vidta lämpliga åtgärder för att inte avbryta eller hindra fiskeinsatserna,

| 6.2 | respektera egendom och utrustning ombord, |
| --- | --- |

6.2

respektera egendom och utrustning ombord,

| 6.3 | respektera konfidentialiteten för alla fartygshandlingar. |
| --- | --- |

6.3

respektera konfidentialiteten för alla fartygshandlingar.

7.   Observatörens ombord- och avstigning

| 7.1 | Observatören ska gå ombord i en hamn som utses av fartygsägaren. |
| --- | --- |

7.1

Observatören ska gå ombord i en hamn som utses av fartygsägaren.

| 7.2 | Fartygsägaren eller dennes ombud ska, tio dagar före ombordstigningen, underrätta Senegal om dag, klockslag och hamn för observatörens ombordstigning. Om observatören tas ombord i ett annat land ska kostnaderna för resan till ombordstigningshamnen betalas av fartygsägaren. |
| --- | --- |

7.2

Fartygsägaren eller dennes ombud ska, tio dagar före ombordstigningen, underrätta Senegal om dag, klockslag och hamn för observatörens ombordstigning. Om observatören tas ombord i ett annat land ska kostnaderna för resan till ombordstigningshamnen betalas av fartygsägaren.

| 7.3 | Om observatören inte inställer sig för ombordstigning inom tolv timmar från utsatt datum och klockslag, ska fartygsägaren automatiskt vara löst från skyldigheten att ta ombord observatören. Fartyget får då lämna hamnen och inleda sin fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

7.3

Om observatören inte inställer sig för ombordstigning inom tolv timmar från utsatt datum och klockslag, ska fartygsägaren automatiskt vara löst från skyldigheten att ta ombord observatören. Fartyget får då lämna hamnen och inleda sin fiskeverksamhet.

| 7.4 | Om fartyget inte kan gå i land i en hamn i Senegal ska fartygsägaren se till att observatören kan resa tillbaka till Senegal så snart som möjligt och även står för kostnaderna för detta. |
| --- | --- |

7.4

Om fartyget inte kan gå i land i en hamn i Senegal ska fartygsägaren se till att observatören kan resa tillbaka till Senegal så snart som möjligt och även står för kostnaderna för detta.

8.   Observatörens uppgifter

De vetenskapliga observatörerna ska ha följande uppgifter:

| — | Föra in de huvudsakliga uppgifterna om fisket korrekt i fångstdeklarationerna (som uppgifter om fartygets geografiska position, tidpunkter för när fisket börjar och slutar, antal nät som vittjas, i förekommande fall antal drag med trålen och antal anordningar som samlar fisk, etc.). |
| --- | --- |

—

Föra in de huvudsakliga uppgifterna om fisket korrekt i fångstdeklarationerna (som uppgifter om fartygets geografiska position, tidpunkter för när fisket börjar och slutar, antal nät som vittjas, i förekommande fall antal drag med trålen och antal anordningar som samlar fisk, etc.).

| — | Samla in uppgifter om särskilda fångster (kvantiteter och storlek) och bifångster, i synnerhet av bläckfisk, kräftdjur och bottenlevande fisk, samt hajar, havssköldpaddor, marina däggdjur och sjöfåglar. |
| --- | --- |

—

Samla in uppgifter om särskilda fångster (kvantiteter och storlek) och bifångster, i synnerhet av bläckfisk, kräftdjur och bottenlevande fisk, samt hajar, havssköldpaddor, marina däggdjur och sjöfåglar.

| — | Ta biologiska prover för vetenskapliga studier av beståndens reproduktion, tillväxt och identitet. Proverna ska tas i enlighet med ett vetenskapligt protokoll som utarbetats av Senegals institut för fiskeriforskning. |
| --- | --- |

—

Ta biologiska prover för vetenskapliga studier av beståndens reproduktion, tillväxt och identitet. Proverna ska tas i enlighet med ett vetenskapligt protokoll som utarbetats av Senegals institut för fiskeriforskning.

| — | Observera och rapportera, när det gäller fartyg för tonfiskfiske, om anordningar som samlar fisk i enlighet med Iccats observatörsprogram antaget inom ramen för det fleråriga bevarande- och förvaltningsprogrammet för tropisk tonfisk. |
| --- | --- |

—

Observera och rapportera, när det gäller fartyg för tonfiskfiske, om anordningar som samlar fisk i enlighet med Iccats observatörsprogram antaget inom ramen för det fleråriga bevarande- och förvaltningsprogrammet för tropisk tonfisk.

| — | Utföra alla andra vetenskapliga uppgifter som rekommenderas av den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen. |
| --- | --- |

—

Utföra alla andra vetenskapliga uppgifter som rekommenderas av den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen.

9.   Observatörens rapport

| 9.1 | Innan observatören går i land ska denne överlämna en rapport om sina observationer till fartygets befälhavare. Fartygets befälhavare har rätt att föra in sina kommentarer i observatörens rapport. Rapporten ska undertecknas av observatören och befälhavaren. Observatören ska lämna en kopia av rapporten till befälhavaren. |
| --- | --- |

9.1

Innan observatören går i land ska denne överlämna en rapport om sina observationer till fartygets befälhavare. Fartygets befälhavare har rätt att föra in sina kommentarer i observatörens rapport. Rapporten ska undertecknas av observatören och befälhavaren. Observatören ska lämna en kopia av rapporten till befälhavaren.

| 9.2 | Observatören ska skicka in sin rapport till Senegal, som ska vidarebefordra en kopia till unionen inom åtta arbetsdagar från den dag då observatören lämnade fartyget. |
| --- | --- |

9.2

Observatören ska skicka in sin rapport till Senegal, som ska vidarebefordra en kopia till unionen inom åtta arbetsdagar från den dag då observatören lämnade fartyget.

Avsnitt 6

Inspektion till havs och i hamn

1.   Inspektion till havs

| 1.1 | Inspektion till havs i Senegals fiskezoner av unionsfiskefartyg som innehar fisketillstånd ska göras av fartyg och inspektörer från Senegal som tydligt kan identifieras som fiskeriinspektörer. |
| --- | --- |

1.1

Inspektion till havs i Senegals fiskezoner av unionsfiskefartyg som innehar fisketillstånd ska göras av fartyg och inspektörer från Senegal som tydligt kan identifieras som fiskeriinspektörer.

| 1.2 | Innan de stiger ombord ska de auktoriserade inspektörerna från Senegal underrätta unionsfartyget om sitt beslut att göra en inspektion. Inspektionen ska göras av högst två inspektörer som innan de inleder inspektionen ska kunna styrka sin identitet och sin ackreditering som inspektörer. |
| --- | --- |

1.2

Innan de stiger ombord ska de auktoriserade inspektörerna från Senegal underrätta unionsfartyget om sitt beslut att göra en inspektion. Inspektionen ska göras av högst två inspektörer som innan de inleder inspektionen ska kunna styrka sin identitet och sin ackreditering som inspektörer.

| 1.3 | Senegals inspektörer ska inte stanna längre ombord på unionsfiskefartyget än vad som krävs för att utföra inspektionsuppgifterna. De ska genomföra inspektionen på ett sådant sätt att den i så liten utsträckning som möjligt påverkar fartyget, dess fiskeverksamhet och dess last. |
| --- | --- |

1.3

Senegals inspektörer ska inte stanna längre ombord på unionsfiskefartyget än vad som krävs för att utföra inspektionsuppgifterna. De ska genomföra inspektionen på ett sådant sätt att den i så liten utsträckning som möjligt påverkar fartyget, dess fiskeverksamhet och dess last.

| 1.4 | Senegal får tillåta unionen att delta i en inspektion till havs som observatör. |
| --- | --- |

1.4

Senegal får tillåta unionen att delta i en inspektion till havs som observatör.

| 1.5 | Befälhavaren på unionsfiskefartyget ska underlätta Senegals inspektörers ombordstigning och arbete. |
| --- | --- |

1.5

Befälhavaren på unionsfiskefartyget ska underlätta Senegals inspektörers ombordstigning och arbete.

| 1.6 | Efter varje avslutad inspektion ska Senegals inspektör upprätta en inspektionsrapport. Unionsfiskefartygets befälhavare ska ha rätt att föra in sina kommentarer i inspektionsrapporten. Inspektionsrapporten ska undertecknas av den inspektör som sammanställt rapporten och av unionsfiskefartygets befälhavare. |
| --- | --- |

1.6

Efter varje avslutad inspektion ska Senegals inspektör upprätta en inspektionsrapport. Unionsfiskefartygets befälhavare ska ha rätt att föra in sina kommentarer i inspektionsrapporten. Inspektionsrapporten ska undertecknas av den inspektör som sammanställt rapporten och av unionsfiskefartygets befälhavare.

| 1.7 | Senegals inspektörer ska lämna en kopia av inspektionsrapporten till unionsfiskefartygets befälhavare innan de lämnar fartyget. Vid överträdelse ska Senegal sända en kopia av inspektionsrapporten till unionen inom åtta dagar från inspektionen. |
| --- | --- |

1.7

Senegals inspektörer ska lämna en kopia av inspektionsrapporten till unionsfiskefartygets befälhavare innan de lämnar fartyget. Vid överträdelse ska Senegal sända en kopia av inspektionsrapporten till unionen inom åtta dagar från inspektionen.

2.   Inspektion i hamn

| 2.1 | Hamninspektion av unionsfiskefartyg som landar eller omlastar fångster från Senegals fiskezoner i en hamn i Senegal ska utföras av ackrediterade inspektörer. |
| --- | --- |

2.1

Hamninspektion av unionsfiskefartyg som landar eller omlastar fångster från Senegals fiskezoner i en hamn i Senegal ska utföras av ackrediterade inspektörer.

| 2.2 | Inspektionen ska göras av högst två inspektörer som innan de inleder inspektionen ska kunna styrka sin identitet och sin ackreditering som inspektörer. De senegalesiska inspektörerna ska inte stanna längre ombord på unionsfiskefartyget än vad som krävs för att utföra inspektionsuppgifterna och ska genomföra inspektionen på ett sådant sätt att den i så liten utsträckning som möjligt påverkar fartyget, landningen, omlastningen och själva lasten. |
| --- | --- |

2.2

Inspektionen ska göras av högst två inspektörer som innan de inleder inspektionen ska kunna styrka sin identitet och sin ackreditering som inspektörer. De senegalesiska inspektörerna ska inte stanna längre ombord på unionsfiskefartyget än vad som krävs för att utföra inspektionsuppgifterna och ska genomföra inspektionen på ett sådant sätt att den i så liten utsträckning som möjligt påverkar fartyget, landningen, omlastningen och själva lasten.

| 2.3 | Senegal får tillåta unionen att delta i en inspektion i hamn som observatör. |
| --- | --- |

2.3

Senegal får tillåta unionen att delta i en inspektion i hamn som observatör.

| 2.4 | Befälhavaren på unionsfiskefartyget ska underlätta Senegals inspektörers arbete. |
| --- | --- |

2.4

Befälhavaren på unionsfiskefartyget ska underlätta Senegals inspektörers arbete.

| 2.5 | Efter varje avslutad inspektion ska Senegals inspektör upprätta en inspektionsrapport. Unionsfiskefartygets befälhavare ska ha rätt att föra in sina kommentarer i inspektionsrapporten. Inspektionsrapporten ska undertecknas av den inspektör som sammanställt rapporten och av unionsfiskefartygets befälhavare. |
| --- | --- |

2.5

Efter varje avslutad inspektion ska Senegals inspektör upprätta en inspektionsrapport. Unionsfiskefartygets befälhavare ska ha rätt att föra in sina kommentarer i inspektionsrapporten. Inspektionsrapporten ska undertecknas av den inspektör som sammanställt rapporten och av unionsfiskefartygets befälhavare.

| 2.6 | Den senegalesiska inspektören ska lämna en kopia av inspektionsrapporten till unionsfiskefartygets befälhavare så snart inspektionen avslutats. Senegal ska sända en kopia av inspektionsrapporten till unionen inom åtta dagar från inspektionen. |
| --- | --- |

2.6

Den senegalesiska inspektören ska lämna en kopia av inspektionsrapporten till unionsfiskefartygets befälhavare så snart inspektionen avslutats. Senegal ska sända en kopia av inspektionsrapporten till unionen inom åtta dagar från inspektionen.

Avsnitt 7

Överträdelser

1.   Behandling av överträdelser

| 1.1 | Varje överträdelse som begås av ett unionsfiskefartyg som innehar ett fisketillstånd i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga ska anges i en inspektionsrapport. Rapporten ska skickas till unionen och flaggstaten utan dröjsmål. |
| --- | --- |

1.1

Varje överträdelse som begås av ett unionsfiskefartyg som innehar ett fisketillstånd i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga ska anges i en inspektionsrapport. Rapporten ska skickas till unionen och flaggstaten utan dröjsmål.

| 1.2 | Befälhavarens undertecknande av inspektionsrapporten påverkar inte fartygsägarens rätt att försvara sig mot den påstådda överträdelsen. |
| --- | --- |

1.2

Befälhavarens undertecknande av inspektionsrapporten påverkar inte fartygsägarens rätt att försvara sig mot den påstådda överträdelsen.

2.   Kvarhållande av ett fartyg – informationssammanträde

| 2.1 | Om så föreskrivs i Senegals gällande lagstiftning för den påstådda överträdelsen kan varje unionsfiskefartyg som begår en överträdelse tvingas avbryta sin fiskeverksamhet och, i det fall fartyget befinner sig till havs, tvingas gå till hamnen i Dakar. |
| --- | --- |

2.1

Om så föreskrivs i Senegals gällande lagstiftning för den påstådda överträdelsen kan varje unionsfiskefartyg som begår en överträdelse tvingas avbryta sin fiskeverksamhet och, i det fall fartyget befinner sig till havs, tvingas gå till hamnen i Dakar.

| 2.2 | Senegal ska inom högst 24 timmar underrätta unionen om varje kvarhållande av ett unionsfiskefartyg som innehar fisketillstånd. Underrättelsen ska åtföljas av bevismaterialet rörande den påstådda överträdelsen. |
| --- | --- |

2.2

Senegal ska inom högst 24 timmar underrätta unionen om varje kvarhållande av ett unionsfiskefartyg som innehar fisketillstånd. Underrättelsen ska åtföljas av bevismaterialet rörande den påstådda överträdelsen.

| 2.3 | Innan åtgärd vidtas mot fartyget, befälhavaren, besättningen eller lasten, undantaget åtgärder för att säkra bevis, ska Senegals centrum för fiskerikontroll inom en arbetsdag från underrättelsen om kvarhållandet av fartyget, på unionens begäran organisera ett informationsmöte för att klargöra de förhållanden som lett till kvarhållandet av fartyget och presentera de eventuella följderna. En företrädare för fartygets flaggstat får närvara vid informationsmötet. |
| --- | --- |

2.3

Innan åtgärd vidtas mot fartyget, befälhavaren, besättningen eller lasten, undantaget åtgärder för att säkra bevis, ska Senegals centrum för fiskerikontroll inom en arbetsdag från underrättelsen om kvarhållandet av fartyget, på unionens begäran organisera ett informationsmöte för att klargöra de förhållanden som lett till kvarhållandet av fartyget och presentera de eventuella följderna. En företrädare för fartygets flaggstat får närvara vid informationsmötet.

3.   Sanktioner för överträdelsen – förlikningsförfarande

| 3.1 | Sanktionen för den påstådda överträdelsen ska fastställas av Senegal i enlighet med landets gällande nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

3.1

Sanktionen för den påstådda överträdelsen ska fastställas av Senegal i enlighet med landets gällande nationella lagstiftning.

| 3.2 | Om överträdelsen påkallar ett rättsligt förfarande ska, förutsatt att ingen brottslig handling begåtts, ett förlikningsförfarande mellan Senegal och unionen i syfte att fastställa sanktionens art och storlek äga rum innan det rättsliga förfarandet inleds. Förlikningsförfarandet ska avslutas senast tre dagar efter underrättelsen om kvarhållandet av fartyget. |
| --- | --- |

3.2

Om överträdelsen påkallar ett rättsligt förfarande ska, förutsatt att ingen brottslig handling begåtts, ett förlikningsförfarande mellan Senegal och unionen i syfte att fastställa sanktionens art och storlek äga rum innan det rättsliga förfarandet inleds. Förlikningsförfarandet ska avslutas senast tre dagar efter underrättelsen om kvarhållandet av fartyget.

| 3.3 | Företrädare för fartygets flaggstat och företrädare för unionen får delta i förlikningsförfarandet. |
| --- | --- |

3.3

Företrädare för fartygets flaggstat och företrädare för unionen får delta i förlikningsförfarandet.

4.   Rättsligt förfarande – bankgaranti

| 4.1 | Om förlikningsförfarandet misslyckas och överträdelsen anhängiggörs vid behörig domstol, ska ägaren till det fartyg som är ansvarigt för överträdelsen ställa en bankgaranti hos en bank som anvisas av Senegal; garantibeloppet, fastställt av Senegal, ska täcka kostnaderna för kvarhållandet av fartyget, det uppskattade sanktionsbeloppet och eventuell kompensationsersättning. Bankgarantin ska vara blockerad till dess att det rättsliga förfarandet har avslutats. |
| --- | --- |

4.1

Om förlikningsförfarandet misslyckas och överträdelsen anhängiggörs vid behörig domstol, ska ägaren till det fartyg som är ansvarigt för överträdelsen ställa en bankgaranti hos en bank som anvisas av Senegal; garantibeloppet, fastställt av Senegal, ska täcka kostnaderna för kvarhållandet av fartyget, det uppskattade sanktionsbeloppet och eventuell kompensationsersättning. Bankgarantin ska vara blockerad till dess att det rättsliga förfarandet har avslutats.

| 4.2 | Bankgarantin ska utan dröjsmål frisläppas och återlämnas till fartygsägaren i enlighet med följande, så snart avgörandet har meddelats:






  a) | Hela garantibeloppet, om ingen sanktion påförts. |
| --- | --- | --- |

4.2

Bankgarantin ska utan dröjsmål frisläppas och återlämnas till fartygsägaren i enlighet med följande, så snart avgörandet har meddelats:

a)

Hela garantibeloppet, om ingen sanktion påförts.

| b) | Återstående belopp, om sanktionen leder till ett lägre sanktionsbelopp än bankgarantin. |
| --- | --- |

b)

Återstående belopp, om sanktionen leder till ett lägre sanktionsbelopp än bankgarantin.

| 4.3 | Senegal ska underrätta unionen om resultaten av det rättsliga förfarandet inom åtta dagar efter det att avgörandet meddelats. |
| --- | --- |

4.3

Senegal ska underrätta unionen om resultaten av det rättsliga förfarandet inom åtta dagar efter det att avgörandet meddelats.

5.   Frisläppande av fartyget och besättningen

Fartyget och dess besättning ska ges tillstånd att lämna hamnen så snart den sanktion som har fastställts inom ramen för förlikningsförfarandet har reglerats, eller så snart bankgarantin har ställts.

Avsnitt 8

Övervakningssamarbete i kampen mot IUU-fiske

1.   Syfte

För att stärka fiskeriövervakningen inom fisket på det öppna havet och kampen mot IUU‐fisket ska unionsfiskefartyg rapportera om de upptäcker fartyg i Senegals fiskezoner som inte finns med i förteckningen över utländska fartyg med tillstånd att fiska i Senegal som tillhandahållits av Senegal.

2.   Förfarande

| 2.1 | När befälhavaren på ett unionsfiskefartyg observerar ett fiskefartyg som bedriver verksamhet som kan utgöra IUU-fiske får befälhavaren samla in så mycket information som möjligt om denna iakttagelse. |
| --- | --- |

2.1

När befälhavaren på ett unionsfiskefartyg observerar ett fiskefartyg som bedriver verksamhet som kan utgöra IUU-fiske får befälhavaren samla in så mycket information som möjligt om denna iakttagelse.

| 2.2 | Observationsrapporterna ska utan dröjsmål sändas samtidigt till Senegals myndigheter och till den behöriga myndigheten i det observerande fartygets flaggstat, vilken i sin tur ska vidarebefordra rapporten till Europeiska kommissionen eller till den organisation som Europeiska kommissionen anger. |
| --- | --- |

2.2

Observationsrapporterna ska utan dröjsmål sändas samtidigt till Senegals myndigheter och till den behöriga myndigheten i det observerande fartygets flaggstat, vilken i sin tur ska vidarebefordra rapporten till Europeiska kommissionen eller till den organisation som Europeiska kommissionen anger.

| 2.3 | Europeiska kommissionen ska vidarebefordra denna information till Senegal. |
| --- | --- |

2.3

Europeiska kommissionen ska vidarebefordra denna information till Senegal.

3.   Ömsesidigt samarbete

Senegal ska så snart som möjligt till unionen vidarebefordra varje observationsrapport som landet förfogar över beträffande fiskefartyg i Senegals fiskezoner som bedriver verksamhet som skulle kunna utgöra IUU-fiske.

KAPITEL V

Påmönstring av sjömän

1.   Ägarna till unionsfiskefartyg som bedriver fiskeverksamhet inom ramen för detta protokoll ska mönstra på medborgare från länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (nedan kallade AVS-länder) i enlighet med följande villkor och begränsningar:

| — | Inom flottan av notfartyg för tonfisk och ytlångrevsfartyg ska minst 25 % av de sjömän som mönstrar på under säsongen för fiske efter tonfisk i Senegals fiskezon ha sitt ursprung i Senegal eller eventuellt i ett AVS-land. |
| --- | --- |

—

Inom flottan av notfartyg för tonfisk och ytlångrevsfartyg ska minst 25 % av de sjömän som mönstrar på under säsongen för fiske efter tonfisk i Senegals fiskezon ha sitt ursprung i Senegal eller eventuellt i ett AVS-land.

| — | Inom flottan av spöfiskefartyg ska minst 30 % av de sjömän som mönstrar på under fiskesäsongen i Senegals fiskezon ha sitt ursprung i Senegal eller eventuellt i ett AVS‐land. |
| --- | --- |

—

Inom flottan av spöfiskefartyg ska minst 30 % av de sjömän som mönstrar på under fiskesäsongen i Senegals fiskezon ha sitt ursprung i Senegal eller eventuellt i ett AVS‐land.

| — | Inom flottan av djuphavsbottentrålare ska minst 25 % av de sjömän som mönstrar på under fiskesäsongen i Senegals fiskezon ha sitt ursprung i Senegal eller eventuellt i ett AVS-land. |
| --- | --- |

—

Inom flottan av djuphavsbottentrålare ska minst 25 % av de sjömän som mönstrar på under fiskesäsongen i Senegals fiskezon ha sitt ursprung i Senegal eller eventuellt i ett AVS-land.

2.   Fartygsägarna ska sträva efter att mönstra på sjömän med ursprung i Senegal.

3.   Principerna och rättigheterna i de grundläggande konventionerna i Internationella arbetsorganisationen (ILO) ska gälla för sjömän som mönstrar på unionsfiskefartyg. Detta gäller särskilt föreningsfrihet och erkännande av den kollektiva förhandlingsrätten samt icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning.

4.   Anställningsavtalen för sjömän från Senegal ska upprättas mellan fartygsägarnas ombud och sjömännen och/eller deras fackföreningar eller ombud; havsmyndigheten och de undertecknande parterna ska ges varsin kopia. Avtalen ska säkerställa skäliga levnads- och arbetsförhållanden ombord och att sjömännen omfattas av ett lämpligt socialt trygghetssystem, i enlighet med tillämplig lag och ILOs normer, inbegripet en liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring.

5.   Lönen för sjömän från AVS-länder ska betalas av fartygsägarna. Fartygsägarna eller deras företrädare ska komma överens om lönen med sjömännen och/eller deras fackföreningar eller ombud. Lönevillkoren för sjömän från AVS-länder får dock inte vara sämre än ILO:s normer.

6.   Sjömän som anställs på unionsfiskefartyg ska anmäla sig hos fartygets befälhavare dagen före den föreslagna påmönstringsdagen. Om sjömannen inte infinner sig vid det datum och klockslag som fastställts för påmönstring, ska fartygsägaren automatiskt vara befriad från skyldigheten att mönstra på sjömannen.

7.   Fartygsägarna ska varje år meddela alla uppgifter angående de påmönstrade sjömännen. Informationen ska omfatta uppgift om hur många sjömän som är medborgare

| a) | i unionen, |
| --- | --- |

a)

i unionen,

| b) | i ett AVS-land, varvid åtskillnad ska göras mellan Senegal och andra AVS-länder, |
| --- | --- |

b)

i ett AVS-land, varvid åtskillnad ska göras mellan Senegal och andra AVS-länder,

| c) | i ett land som varken tillhör AVS-länderna eller EU. |
| --- | --- |

c)

i ett land som varken tillhör AVS-länderna eller EU.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2403 av den 12 december 2017 om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (EUT L 347, 28.12.2017, s. 81).

---

Tillägg till bilagan

| Tillägg 1 | Förlaga för ansökan om fisketillstånd |
| --- | --- |

Tillägg 1

Förlaga för ansökan om fisketillstånd

| Tillägg 2 | Teknisk specifikation avseende bottenlevande djuphavsarter |
| --- | --- |

Tillägg 2

Teknisk specifikation avseende bottenlevande djuphavsarter

| Tillägg 3 | Teknisk specifikation avseende notfartyg för tonfisk med frysanläggning, spöfiskefartyg och ytlångrevsfartyg |
| --- | --- |

Tillägg 3

Teknisk specifikation avseende notfartyg för tonfisk med frysanläggning, spöfiskefartyg och ytlångrevsfartyg

| Tillägg 4 | Elektronisk fiskeloggbok (ERS) |
| --- | --- |

Tillägg 4

Elektronisk fiskeloggbok (ERS)

| Tillägg 5 | System för satellitövervakning (VMS) |
| --- | --- |

Tillägg 5

System för satellitövervakning (VMS)

| Tillägg 6 | Kontaktuppgifter för myndigheterna i Senegal och i flaggmedlemsstaterna |
| --- | --- |

Tillägg 6

Kontaktuppgifter för myndigheterna i Senegal och i flaggmedlemsstaterna

---

Tillägg 1

Fiskeavtal Senegal–Europeiska unionen Ansökan om fisketillstånd

Image 2

---

Tillägg 2

Teknisk specifikation avseende bottenlevande djuphavsarter

| 1. | Målarter: |
| --- | --- |

1.

Målarter:

Målarterna är senegalkummel (Merluccius senegalensis och Merluccius polli).

| 2. | Fiskezoner: |
| --- | --- |

2.

Fiskezoner:

Den tillåtna fiskezonen definieras enligt följande koordinater (1):

| a) | Väster om longitud 016° 53′ 42′′ W mellan gränsen mellan Senegal och Mauretanien och latitud 15° 40′ 00′′ N. |
| --- | --- |

a)

Väster om longitud 016° 53′ 42′′ W mellan gränsen mellan Senegal och Mauretanien och latitud 15° 40′ 00′′ N.

| b) | Bortom 15 sjömil från referenslinjen mellan latitud 15° 40′ 00′′ N och latitud 15° 15′ 00′′ N. |
| --- | --- |

b)

Bortom 15 sjömil från referenslinjen mellan latitud 15° 40′ 00′′ N och latitud 15° 15′ 00′′ N.

| c) | Bortom 12 sjömil från referenslinjen mellan latitud 15° 15′ 00′′ N och latitud 15° 00′ 00′′ N. |
| --- | --- |

c)

Bortom 12 sjömil från referenslinjen mellan latitud 15° 15′ 00′′ N och latitud 15° 00′ 00′′ N.

| d) | Bortom 8 sjömil från referenslinjerna mellan latitud 15° 00′ 00′′ N och latitud 14° 32′ 30′′ N. |
| --- | --- |

d)

Bortom 8 sjömil från referenslinjerna mellan latitud 15° 00′ 00′′ N och latitud 14° 32′ 30′′ N.

| e) | Väster om longitud 017° 30′ 00′′ W, i zonen mellan latitud 14° 32′ 30′′ N och latitude14° 04′ 00′′ N. |
| --- | --- |

e)

Väster om longitud 017° 30′ 00′′ W, i zonen mellan latitud 14° 32′ 30′′ N och latitude14° 04′ 00′′ N.

| f) | Väster om longitud 017° 22′ 00′′ W, i zonen mellan latitud 14° 04′ 00′′ N och den norra gränsen mellan Senegal och Gambia. |
| --- | --- |

f)

Väster om longitud 017° 22′ 00′′ W, i zonen mellan latitud 14° 04′ 00′′ N och den norra gränsen mellan Senegal och Gambia.

| g) | Väster om longitud 017° 35′ 00′′ W, i zonen mellan den södra gränsen mellan Senegal och Gambia och latitud 12° 33′ 00′′ N. |
| --- | --- |

g)

Väster om longitud 017° 35′ 00′′ W, i zonen mellan den södra gränsen mellan Senegal och Gambia och latitud 12° 33′ 00′′ N.

| h) | Söder om azimut 137° i en linje från punkt P9 (12° 33′ 00′′ N; 017° 35′ 00′′ W) fram till skärningspunkten med azimut 220° i en linje från Cap Roxo mot bakgrund av avtalet om förvaltning och samarbete mellan Senegal och Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

h)

Söder om azimut 137° i en linje från punkt P9 (12° 33′ 00′′ N; 017° 35′ 00′′ W) fram till skärningspunkten med azimut 220° i en linje från Cap Roxo mot bakgrund av avtalet om förvaltning och samarbete mellan Senegal och Guinea-Bissau.

| 3. | Tillåtna redskap: |
| --- | --- |

3.

Tillåtna redskap:

Klassisk bottentrål eller kummeltrål, med en minsta maskstorlek på 70 mm. Inga metoder eller anordningar vars syfte är att täppa till maskorna eller att minska selektiviteten får användas. För att motverka att slitage och skador på trålen är det emellertid tillåtet att på bottentrålsäckens undersida, och endast där, fästa skydd i nät eller i annat material. Skydden får endast fästas framtill och på sidorna av trålens säck. På ovansidan är det tillåtet att använda olika former av skydd under förutsättning att de är i ett enda stycke nät av samma material som säcken och vars maskor när de sträcks ut mäter minst 300 mm. Det är förbjudet att fodra trålsäcken med enkelt eller tvinnat garn.

| 4. | Bifångster  (2): |
| --- | --- |

4.

Bifångster  (2):

15 % bläckfiskar, 5 % skaldjur och 20 % andra bottenlevande djuphavsfiskar.

De procentandelar bifångster som avses i första stycket ska beräknas i slutet av varje fiskeresa på grundval av den totala fångstvolymen, i enlighet med senegalesisk lagstiftning.

Det är förbjudet att ombord förvara, omlasta, landa, lagra och sälja hela exemplar eller delar av de hajar och rockor som omfattas av bevarandeåtgärder enligt unionens handlingsplan för bevarande och förvaltning av hajar och bevarandeåtgärder som antagits av behöriga regionala fiskeförvaltningsorganisationer och regionala fiskeriorganisationer, särskilt årfenshaj (Carcharhinus longimanus), silkeshaj (Carcharhinus falciformis), vithaj (Carcharodon carcharias), brugd (Cetorhinus maximus), håbrand (Lamna nasus), rävhaj (Alopias superciliosus), havsängel (Squatina squatina), manta (Manta birostris) och arter ur familjen hammarhajar (Sphyrna zygaena).

Om de hajar och rockor som omfattas av förbudet mot förvaring ombord fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. Fiskarna ska släppas tillbaka omedelbart.

Det ska vara förbjudet att förvara ombord, omlasta, landa, lagra och sälja pelagiska arter, bland andra Trachurus spp., Sardina pilchardus, Scomber spp. och Sardinella spp.

| 5. | Tillåten fångstmängd och avgifter: |
| --- | --- |

5.

Tillåten fångstmängd och avgifter:

Tillåten fångstmängd:

1 750 ton per år

Avgift:

95 EUR/ton

Avgiften ska beräknas vid utgången av varje tremånadersperiod under vilken fartyget har haft tillstånd att fiska och ska bygga på de fångster som har gjorts under den perioden.

Ett förskott på 500 EUR per fartyg, som kommer att dras av från den slutliga avgiften, ska erläggas för att fiskelicens ska kunna utfärdas. Förskottet ska betalas i början av varje tremånadersperiod under vilken fartyget har tillstånd att fiska.

| 6. | Annat |
| --- | --- |

6.

Annat

| — | Antal fartyg med tillstånd att fiska |
| --- | --- |

—

Antal fartyg med tillstånd att fiska

Två fartyg

| — | Typ av fartyg med tillstånd att fiska |
| --- | --- |

—

Typ av fartyg med tillstånd att fiska

Djuphavsbottentrålare

| — | Påmönstring av sjömän från Senegal eller andra AVS-stater |
| --- | --- |

—

Påmönstring av sjömän från Senegal eller andra AVS-stater

25 % av besättningen

| — | Årlig fredningstid |
| --- | --- |

—

Årlig fredningstid

1 maj–30 juni  (3)

Det är obligatoriskt att ta ombord en vetenskaplig observatör på varje trålare.

---

(1)  Fiskezonen definieras med hjälp av geografiska koordinater som markerar den polygon som utgör det område där fiske är tillåtet. Senegals myndigheter ska översända de geografiska koordinaterna till Europeiska kommissionen innan detta protokoll träder i kraft.

(2)  Denna bestämmelse ska vid behov ses över efter ett års tillämpning.

(3)  Fredningstiden och övriga tekniska bevarandeåtgärder ska ses över efter ett års tillämpning av protokollet och åtgärderna kan, på rekommendation av den gemensamma vetenskapliga arbetsgruppen, ändras mot bakgrund av beståndens tillstånd.

---

Tillägg 3

TEKNISK SPECIFIKATION AVSEENDE NOTFARTYG FÖR TONFISK MED FRYSANLÄGGNING, SPÖFISKEFARTYG OCH YTLÅNGREVSFARTYG

1.   Fiskezoner

Fisketillståndet för pelagiskt fiske på stora djup ska innebära följande:

| 1.1 | för spöfiskefartyg och notfartyg för tonfisk, med eller utan frysanläggningar, rätten att fiska efter tonfisk i alla vatten som lyder under Senegals jurisdiktion, |
| --- | --- |

1.1

för spöfiskefartyg och notfartyg för tonfisk, med eller utan frysanläggningar, rätten att fiska efter tonfisk i alla vatten som lyder under Senegals jurisdiktion,

| 1.2 | för ytlångrevsfartyg som fiskar efter svärdfisk, tillstånd att lägga ut fiskeredskap






  — | bortom 15 sjömil från referenslinjen som löper från gränsen mellan Senegal och Mauretanien till latitud 14° 25' 00"N, |
| --- | --- | --- |

1.2

för ytlångrevsfartyg som fiskar efter svärdfisk, tillstånd att lägga ut fiskeredskap

—

bortom 15 sjömil från referenslinjen som löper från gränsen mellan Senegal och Mauretanien till latitud 14° 25' 00"N,

| — | väster om longitud 17° 15' 00" W, i zonen mellan latitud 14° 25' 00" N och den norra gränsen mellan Senegal och Gambia, |
| --- | --- |

—

väster om longitud 17° 15' 00" W, i zonen mellan latitud 14° 25' 00" N och den norra gränsen mellan Senegal och Gambia,

| — | väster om longitud 17° 15' 00" W, i zonen mellan den södra gränsen mellan Senegal och Gambia och gränsen mellan Senegal och Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

—

väster om longitud 17° 15' 00" W, i zonen mellan den södra gränsen mellan Senegal och Gambia och gränsen mellan Senegal och Guinea-Bissau.

2.   Förbjudna arter

I enlighet med konventionen om skydd av flyttande vilda djur och Iccats resolutioner är det förbjudet att fiska manta (Manta birostris), brugd (Cetorhinus maximus), vithaj (Carcharodon carcharias), storögd rävhaj (Alopias superciliosus), hajar av familjen hammarhajar (Sphyrnidae) (utom skovelhuvad hammarhaj (Spyrna tiburo)), årfenhaj (Carcharhinus longimanus), silkeshaj (Carcharhinus falciformis) och valhaj (Rhincodon typus).

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1185/2003 (1) är det förbjudet att avlägsna hajfenor ombord på fartyg och att behålla ombord, omlasta och landa hajfenor. Utan att det påverkar tillämpningen av ovanstående får hajfenor, för att underlätta lagring ombord, skäras igenom delvis och vikas mot kroppen, men de får inte avlägsnas från kroppen före landningen.

Med tillämpning av Iccats rekommendationer ska parterna sträva efter att minska de oavsiktliga effekterna av fiskeverksamheten på sköldpaddor och havsfåglar, genom att genomföra åtgärder som maximerar överlevnadsmöjligheterna för oavsiktligt fångade exemplar.

3.   Redskap och arter

NOTFARTYG FÖR TONFISK

Tillåtet redskap: Not.

Målarter: Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), storögd tonfisk (Thunnus obesus) och bonit (Katsuwonus pelamis).

Bifångster: I enlighet med Iccats och FAO:s rekommendationer.

SPÖFISKEFARTYG

Tillåtet redskap: Spö.

Målarter: Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), storögd tonfisk (Thunnus obesus) och bonit (Katsuwonus pelamis).

Bifångster: I enlighet med Iccats och FAO:s rekommendationer.

YTLÅNGREVSFARTYG

Tillåtet redskap: Ytlångrev.

Målarter: Svärdfisk (Xiphias gladius), blåhaj (Prionace glauca), gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) och storögd tonfisk (Thunnus obesus).

Bifångster: I enlighet med Iccats och FAO:s rekommendationer.

4.   Fartygsägarnas avgifter – antal fartyg:

| Ytterligare avgift per fiskat ton | — | Notfartyg:
  80 EUR under de första tre åren
  85 EUR under de sista två åren |
| --- | --- | --- |

Ytterligare avgift per fiskat ton

—

Notfartyg:

80 EUR under de första tre åren

85 EUR under de sista två åren

| — | Spöfiskefartyg: 75 EUR per ton för protokollets hela giltighetstid |
| --- | --- |

—

Spöfiskefartyg: 75 EUR per ton för protokollets hela giltighetstid

| — | Ytlångrevsfartyg: 75 EUR per ton för protokollets hela giltighetstid |
| --- | --- |

—

Ytlångrevsfartyg: 75 EUR per ton för protokollets hela giltighetstid

Årligt fast förskott

För notfartyg för tonfisk: 18 500 EUR

För spöfiskefartyg 13 000 EUR

För ytlångrevsfartyg: 3 525 EUR

Fast avgift avseende observatörer

600 EUR per fartyg och år

Avgift för stödfartyg

3 500 EUR per fartyg och år

Antal fartyg med tillstånd att fiska

28 notfartyg för tonfisk

5 ytlångrevsfartyg

10 spöfiskefartyg

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 1185/2003 av den 26 juni 2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (EUT L 167, 4.7.2003, s. 1).

---

Tillägg 4

Elektronisk fiskeloggbok (ERS)

1.   ERS-meddelanden

| 1. | Flaggstaten och Senegal ska utse varsin ERS-ansvarig som ska fungera som kontaktperson för frågor som rör genomförandet av ERS-systemet. Flaggstaten och Senegal ska utbyta kontaktuppgifter för respektive ERS-ansvariga och ska, vid behov, utan dröjsmål uppdatera denna information. |
| --- | --- |

1.

Flaggstaten och Senegal ska utse varsin ERS-ansvarig som ska fungera som kontaktperson för frågor som rör genomförandet av ERS-systemet. Flaggstaten och Senegal ska utbyta kontaktuppgifter för respektive ERS-ansvariga och ska, vid behov, utan dröjsmål uppdatera denna information.

| 2. | ERS-data ska överföras av fartyget till dess flaggstat, som ska se till att uppgifterna automatiskt görs tillgängliga för Senegal. |
| --- | --- |

2.

ERS-data ska överföras av fartyget till dess flaggstat, som ska se till att uppgifterna automatiskt görs tillgängliga för Senegal.

| 3. | Uppgifterna ska vara i formatet UN/CEFACT och ska överföras via FLUX-nätet som tillhandahålls av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Uppgifterna ska vara i formatet UN/CEFACT och ska överföras via FLUX-nätet som tillhandahålls av Europeiska kommissionen.

| 4. | Parterna kan dock komma överens om en övergångsperiod under vilken data ska överföras via DEH (Data Exchange Highway) i formatet EU-ERS (v 3.1). |
| --- | --- |

4.

Parterna kan dock komma överens om en övergångsperiod under vilken data ska överföras via DEH (Data Exchange Highway) i formatet EU-ERS (v 3.1).

| 5. | Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska automatiskt och utan dröjsmål överföra meddelanden av omedelbar karaktär i kategorierna COE, COX, PNO, som mottas från fartyget, till Senegals centrum för fiskerikontroll. Även andra typer av meddelanden ska överföras automatiskt en gång per dag räknat från och med den dag då formatet UN/CEFACT faktiskt börjar användas, eller, i avvaktan på detta, utan dröjsmål göras tillgängliga för Senegals centrum för fiskerikontroll, efter automatisk begäran ställd till flaggstatens centrum för fiskerikontroll via Europeiska kommissionens centralnod. När det nya formatet har genomförts i praktiken ska detta senare överföringssätt endast användas för särskilda begäranden av historiska data. |
| --- | --- |

5.

Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska automatiskt och utan dröjsmål överföra meddelanden av omedelbar karaktär i kategorierna COE, COX, PNO, som mottas från fartyget, till Senegals centrum för fiskerikontroll. Även andra typer av meddelanden ska överföras automatiskt en gång per dag räknat från och med den dag då formatet UN/CEFACT faktiskt börjar användas, eller, i avvaktan på detta, utan dröjsmål göras tillgängliga för Senegals centrum för fiskerikontroll, efter automatisk begäran ställd till flaggstatens centrum för fiskerikontroll via Europeiska kommissionens centralnod. När det nya formatet har genomförts i praktiken ska detta senare överföringssätt endast användas för särskilda begäranden av historiska data.

| 6. | Senegals centrum för fiskerikontroll ska bekräfta mottagandet av ERS-data av omedelbar karaktär som sänds till centrumet genom ett returmeddelande med mottagningsbevis som bekräftar det mottagna meddelandets giltighet. Inget mottagningsbevis ska överföras för uppgifter som Senegal mottar till svar på en begäran som Senegal själv har gjort. Senegal ska behandla alla ERS-data som konfidentiella. |
| --- | --- |

6.

Senegals centrum för fiskerikontroll ska bekräfta mottagandet av ERS-data av omedelbar karaktär som sänds till centrumet genom ett returmeddelande med mottagningsbevis som bekräftar det mottagna meddelandets giltighet. Inget mottagningsbevis ska överföras för uppgifter som Senegal mottar till svar på en begäran som Senegal själv har gjort. Senegal ska behandla alla ERS-data som konfidentiella.

2.   Fel i systemet för elektronisk överföring ombord på fartyget eller i kommunikationssystemet

| 1. | Flaggstatens centrum för fiskerikontroll och Senegals centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta varandra om varje händelse som skulle kunna påverka överföringen av ERS-data från ett eller flera fartyg. |
| --- | --- |

1.

Flaggstatens centrum för fiskerikontroll och Senegals centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta varandra om varje händelse som skulle kunna påverka överföringen av ERS-data från ett eller flera fartyg.

| 2. | Om Senegals centrum för fiskerikontroll inte får data som ska sändas från ett fartyg ska det utan dröjsmål underrätta flaggstatens centrum för fiskerikontroll. Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska så snart som möjligt undersöka orsakerna till att inga ERS-data mottagits och underrätta Senegals centrum för fiskerikontroll om resultaten av undersökningarna. |
| --- | --- |

2.

Om Senegals centrum för fiskerikontroll inte får data som ska sändas från ett fartyg ska det utan dröjsmål underrätta flaggstatens centrum för fiskerikontroll. Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska så snart som möjligt undersöka orsakerna till att inga ERS-data mottagits och underrätta Senegals centrum för fiskerikontroll om resultaten av undersökningarna.

| 3. | När det uppstår ett fel i överföringen mellan fartyget och flaggstatens centrum för fiskerikontroll, ska centrumet utan dröjsmål underrätta fartygets befälhavare eller fartygsoperatören, eller, om detta inte är möjligt, dennes företrädare. Så snart underrättelsen mottagits ska fartygets befälhavare, med lämpligt telekommunikationsmedel, överföra de data som saknas till flaggstatens behöriga myndigheter varje dag, senast kl. 24.00 (00.00). |
| --- | --- |

3.

När det uppstår ett fel i överföringen mellan fartyget och flaggstatens centrum för fiskerikontroll, ska centrumet utan dröjsmål underrätta fartygets befälhavare eller fartygsoperatören, eller, om detta inte är möjligt, dennes företrädare. Så snart underrättelsen mottagits ska fartygets befälhavare, med lämpligt telekommunikationsmedel, överföra de data som saknas till flaggstatens behöriga myndigheter varje dag, senast kl. 24.00 (00.00).

| 4. | Vid funktionsfel i systemet för elektronisk överföring ombord på fartyget ska fartygets befälhavare eller fartygsoperatören se till att ERS-systemet repareras eller ersätts senast tio dagar efter det att funktionsfelet upptäcktes. När fristen löpt ut ska fartyget inte längre ha rätt att fiska i fiskezonen och ska lämna den eller anlöpa en hamn i Senegal inom 24 timmar. Fartyget får inte lämna denna hamn eller återvända till fiskezonen förrän flaggstatens centrum för fiskerikontroll har konstaterat att fartygets ERS-system återigen fungerar korrekt. |
| --- | --- |

4.

Vid funktionsfel i systemet för elektronisk överföring ombord på fartyget ska fartygets befälhavare eller fartygsoperatören se till att ERS-systemet repareras eller ersätts senast tio dagar efter det att funktionsfelet upptäcktes. När fristen löpt ut ska fartyget inte längre ha rätt att fiska i fiskezonen och ska lämna den eller anlöpa en hamn i Senegal inom 24 timmar. Fartyget får inte lämna denna hamn eller återvända till fiskezonen förrän flaggstatens centrum för fiskerikontroll har konstaterat att fartygets ERS-system återigen fungerar korrekt.

| 5. | Om det faktum att Senegal inte får ERS-data beror på ett funktionsfel i de elektroniska system som kontrolleras av unionen eller av Senegal, ska den part som är ansvarig snabbt vidta åtgärder för att avhjälpa funktionsfelet utan onödigt dröjsmål. När problemet lösts ska den andra parten omedelbart underrättas om detta. |
| --- | --- |

5.

Om det faktum att Senegal inte får ERS-data beror på ett funktionsfel i de elektroniska system som kontrolleras av unionen eller av Senegal, ska den part som är ansvarig snabbt vidta åtgärder för att avhjälpa funktionsfelet utan onödigt dröjsmål. När problemet lösts ska den andra parten omedelbart underrättas om detta.

| 6. | Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska, varje dygn och med det telekommunikationsmedel som finns tillgängligt, till Senegals centrum för fiskerikontroll sända alla ERS-data som mottagits av flaggstaten sedan den senaste överföringen. Samma förfarande får tillämpas på Senegals begäran vid underhållsarbete som kommer att pågå mer än tjugofyra (24) timmar och som påverkar de system som står under unionens kontroll. Senegal ska underrätta sina behöriga kontrollmyndigheter för att se till att unionsfartyg inte hamnar i en situation där de anses ha underlåtit att överföra sina ERS-data. Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska försäkra sig om att de data som saknas förs in i den elektroniska databas som den upprätthåller i enlighet med tillägg 5 punkt 1. |
| --- | --- |

6.

Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska, varje dygn och med det telekommunikationsmedel som finns tillgängligt, till Senegals centrum för fiskerikontroll sända alla ERS-data som mottagits av flaggstaten sedan den senaste överföringen. Samma förfarande får tillämpas på Senegals begäran vid underhållsarbete som kommer att pågå mer än tjugofyra (24) timmar och som påverkar de system som står under unionens kontroll. Senegal ska underrätta sina behöriga kontrollmyndigheter för att se till att unionsfartyg inte hamnar i en situation där de anses ha underlåtit att överföra sina ERS-data. Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska försäkra sig om att de data som saknas förs in i den elektroniska databas som den upprätthåller i enlighet med tillägg 5 punkt 1.

3.   Alternativa kommunikationsmedel

Den e-postadress till Senegals centrum för fiskerikontroll som ska användas vid fel i ERS/VMS-kommunikationer ska meddelas innan detta protokoll börjar tillämpas.

Den ska användas för

| — | meddelande av inträde och utträde och meddelande av fångster ombord vid inträde och utträde, |
| --- | --- |

—

meddelande av inträde och utträde och meddelande av fångster ombord vid inträde och utträde,

| — | meddelande av landning och omlastning och meddelande av omlastade och landade fångster samt av fångster som behålls ombord, |
| --- | --- |

—

meddelande av landning och omlastning och meddelande av omlastade och landade fångster samt av fångster som behålls ombord,

| — | de tillfälliga överföringar som ska ersätta överföringen av ERS- och VMS-data vid funktionsfel. |
| --- | --- |

—

de tillfälliga överföringar som ska ersätta överföringen av ERS- och VMS-data vid funktionsfel.

---

Tillägg 5

System för satellitövervakning (VMS)

1.   Fartygens positionsrapporter – VMS-system

Den första position som registreras efter inträdet i Senegals fiskezon ska identifieras med koden ”ENT”. Samtliga efterföljande positioner ska identifieras med koden ”POS”, utom den första position som registreras efter utträdet ur Senegals zon, vilken ska identifieras med koden ”EXI”.

Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska garantera automatisk behandling, och i tillämpliga fall, elektronisk överföring av positionsrapporter. Positionsrapporterna ska registreras på ett säkert sätt och sparas under en period av tre (3) år.

2.   Överföring av positionsrapporter om VMS-systemet slutar att fungera

Befälhavaren ska säkerställa att fartygets VMS-system alltid är fullt funktionsdugligt och att positionsrapporterna överförs på ett korrekt sätt till flaggstatens centrum för fiskerikontroll.

Vid funktionsfel ska fartygets VMS-system repareras eller bytas ut inom 30 dagar. Efter tidsfristens utgång ska fartyget inte längre ha rätt att fiska i Senegals fiskezon.

Fartyg med defekt VMS-system som fiskar i Senegals zon ska överföra sina positionsrapporter via e-post, radio eller fax till flaggstatens centrum för fiskerikontroll minst var fjärde timme och meddelandena ska innehålla all obligatorisk information.

3.   Funktionsfel i kommunikationssystemet

Senegal ska se till att dess elektroniska utrustning är kompatibel med den utrustning som används av flaggstatens centrum för fiskerikontroll och informera unionen så snart det uppstår funktionsfel i överföringen och mottagandet av positionsrapporter i syfte att hitta en teknisk lösning på problemet så snart som möjligt. Eventuella oenigheter ska hänskjutas till den gemensamma kommittén.

Befälhavaren ska betraktas som ansvarig om det visar sig att fartygets VMS-system har manipulerats i syfte att störa dess funktion eller förfalska positionsrapporten. Varje överträdelse ska omfattas av bestämmelser om sanktioner enligt Senegals gällande lagstiftning.

4.   Ändring av rapporteringsfrekvensen

Vid misstanke om överträdelse stödd av välgrundade fakta får Senegal, med kopia till unionen, begära att flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll minskar sändningsintervallet mellan fartygets positionsrapporter till ett intervall om trettio (30) minuter under en fastställd utredningsperiod. Bevismaterialet ska skickas av Senegal till flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll och till unionen. Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål sända positionsrapporter till Senegal enligt den nya rapporteringsfrekvensen.

Vid den fastställda utredningsperiodens slut ska Senegal informera flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll och unionen om en eventuell uppföljning.

5.   Överföring av VMS-meddelanden till Senegal

Koden ”ER” följd av ett dubbelt snedstreck (//) anger slutet på meddelandet

| Uppgift | Kod | Obligatorisk (O)/
  Frivillig (F) | Innehåll |
| --- | --- | --- | --- |
| Ny rapport | SR | O | Systemuppgift – visar att rapporten påbörjas |
| Mottagare | AD | O | Meddelandeuppgift – Mottagarlandets trebokstavskod (ISO‐3166) |
| Avsändare | FR | O | Meddelandeuppgift – Avsändarlandets trebokstavskod (ISO‐3166) |
| Flaggstat | FS | O | Meddelandeuppgift – Flaggstatens trebokstavskod (ISO‐3166) |
| Typ av meddelande | TM | O | Meddelandeuppgift – Typ av meddelande (ENT, POS, EXI, MAN) |
| Radioanropssignal (IRCS) | RC | O | Fartygsuppgift – fartygets internationella radioanropssignal (IRCS) |
| Avtalspartens interna referensnummer | IR | O | Fartygsuppgift – avtalspartens unika nummer – trebokstavskod (ISO-3166) åtföljd av ett nummer |
| Registerbeteckning | XR | O | Fartygsuppgift – numret på fartygets sida (ISO 8859.1) |
| Latitud | LT | O | Uppgift om fartygets position – i grader och minuter N/S DD.ddd (WGS84) |
| Longitud | LG | O | Uppgift om fartygets position – i grader och minuter E/W DD.ddd (WGS84) |
| Kurs | CO | O | Fartygets kurs – skala 360 grader |
| Hastighet | SP | O | Fartygets hastighet angiven i knop med en decimal |
| Datum | DA | O | Uppgift om fartygets position – datum för positionsregistreringen, UTC (ÅÅÅÅMMDD) |
| Tid | TI | O | Uppgift om fartygets position – klockslag för positionsregistreringen UTC (TTMM) |
| Slut på rapporten | ER | O | Systemuppgift – visar att rapporten avslutas |
| En dataöverföring i NAF-format ska struktureras på följande sätt:






  — | Tecknen ska överensstämma med standarden ISO 8859.1. Ett dubbelt snedstreck (//) och koden ”SR” anger överföringens början. |

Uppgift

Kod

Obligatorisk (O)/

Frivillig (F)

Innehåll

Ny rapport

SR

O

Systemuppgift – visar att rapporten påbörjas

Mottagare

AD

O

Meddelandeuppgift – Mottagarlandets trebokstavskod (ISO‐3166)

Avsändare

FR

O

Meddelandeuppgift – Avsändarlandets trebokstavskod (ISO‐3166)

Flaggstat

FS

O

Meddelandeuppgift – Flaggstatens trebokstavskod (ISO‐3166)

Typ av meddelande

TM

O

Meddelandeuppgift – Typ av meddelande (ENT, POS, EXI, MAN)

Radioanropssignal (IRCS)

RC

O

Fartygsuppgift – fartygets internationella radioanropssignal (IRCS)

Avtalspartens interna referensnummer

IR

O

Fartygsuppgift – avtalspartens unika nummer – trebokstavskod (ISO-3166) åtföljd av ett nummer

Registerbeteckning

XR

O

Fartygsuppgift – numret på fartygets sida (ISO 8859.1)

Latitud

LT

O

Uppgift om fartygets position – i grader och minuter N/S DD.ddd (WGS84)

Longitud

LG

O

Uppgift om fartygets position – i grader och minuter E/W DD.ddd (WGS84)

Kurs

CO

O

Fartygets kurs – skala 360 grader

Hastighet

SP

O

Fartygets hastighet angiven i knop med en decimal

Datum

DA

O

Uppgift om fartygets position – datum för positionsregistreringen, UTC (ÅÅÅÅMMDD)

Tid

TI

O

Uppgift om fartygets position – klockslag för positionsregistreringen UTC (TTMM)

Slut på rapporten

ER

O

Systemuppgift – visar att rapporten avslutas

En dataöverföring i NAF-format ska struktureras på följande sätt:

—

Tecknen ska överensstämma med standarden ISO 8859.1. Ett dubbelt snedstreck (//) och koden ”SR” anger överföringens början.

| — | Varje dataelement identifieras med sin kod och skiljs från andra dataelement av ett dubbelt snedstreck (//). |
| --- | --- |

—

Varje dataelement identifieras med sin kod och skiljs från andra dataelement av ett dubbelt snedstreck (//).

| — | Ett enkelt snedstreck (/) avdelar koden och datatypen. |
| --- | --- |

—

Ett enkelt snedstreck (/) avdelar koden och datatypen.

Senegal ska, innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt, meddela om VMS-uppgifterna kommer att skickas via FLUX TL i formatet UN-CEFACT.

---

Tillägg 6

Kontaktuppgifter för myndigheterna i Senegal och i flaggmedlemsstaterna

SENEGAL:

1.   Direction des pêches maritimes

| Adress: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D |
| --- |
| E-post: magoudiaby@yahoo.fr |
| Tfn: +221 338498440 |

Adress: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D

E-post: magoudiaby@yahoo.fr

Tfn: +221 338498440

2.   För ansökningar om fisketillstånd

| Adress: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D |
| --- |
| E-post: layee78@yahoo.fr |
| E-post (alternativ): magoudiaby@yahoo.fr |
| Tfn: +221 338498440 |

Adress: LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D

E-post: layee78@yahoo.fr

E-post (alternativ): magoudiaby@yahoo.fr

Tfn: +221 338498440

3.   DPSP (direktoratet för skydd och övervakning av fisket) och meddelanden om inträde och utträde

| Namn för CSP (anropssignal): PAPA SIERA |
| --- |
| Radio: kanal 16 VHF |
| På morgonen (kl. 08:00–10:00): [uppgift saknas] Hz |
| På eftermiddagen (kl. 14:00–17:00): [uppgift saknas] Hz |
| Adress: FENETRE MERMOZ, CORNICHE OUEST DAKAR |
| E-post: surpeche@hotmail.com |
| E-post (alternativ): crrsdpsp@gmail.com |
| Tfn: +221 338602465 |

Namn för CSP (anropssignal): PAPA SIERA

Radio: kanal 16 VHF

På morgonen (kl. 08:00–10:00): [uppgift saknas] Hz

På eftermiddagen (kl. 14:00–17:00): [uppgift saknas] Hz

Adress: FENETRE MERMOZ, CORNICHE OUEST DAKAR

E-post: surpeche@hotmail.com

E-post (alternativ): crrsdpsp@gmail.com

Tfn: +221 338602465

4.   CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye)

| Adress: POLLE DE RECHERCHE IRA/HANN, BP 2241 DAKAR |
| --- |
| E-post: hamet.diadhiou@isra.sn |
| E-post (alternativ): hamet_diadhiou@yahoo.fr |
| Tfn: +221 338328262 |

Adress: POLLE DE RECHERCHE IRA/HANN, BP 2241 DAKAR

E-post: hamet.diadhiou@isra.sn

E-post (alternativ): hamet_diadhiou@yahoo.fr

Tfn: +221 338328262

FLAGGMEDLEMSSTATER:

Innan detta protokoll börjar tillämpas provisoriskt ska unionen översända de relevanta kontaktuppgifterna för flaggmedlemsstaterna till Senegal.

---

FÖRORDNINGAR

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/43

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2019/1926

av den 14 november 2019

om fördelning av fiskemöjligheter enligt protokollet om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 mars 2015 antog rådet beslut (EU) 2015/384 (1) om ingående av ett partnerskapsavtal för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal (nedan kallat avtalet) (2). Avtalet trädde i kraft den 20 november 2014 och är fortfarande i kraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 mars 2015 antog rådet beslut (EU) 2015/384 (1) om ingående av ett partnerskapsavtal för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal (nedan kallat avtalet) (2). Avtalet trädde i kraft den 20 november 2014 och är fortfarande i kraft.

| (2) | Det genomförandeprotokoll som nu är i kraft löper ut den 19 november 2019. |
| --- | --- |

(2)

Det genomförandeprotokoll som nu är i kraft löper ut den 19 november 2019.

| (3) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2019/1925 (3) undertecknades ett nytt protokoll om genomförande av avtalet (nedan kallat protokollet) den 18 november 2019. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2019/1925 (3) undertecknades ett nytt protokoll om genomförande av avtalet (nedan kallat protokollet) den 18 november 2019.

| (4) | De fiskemöjligheter som föreskrivs i protokollet bör fördelas mellan medlemsstaterna för protokollets hela tillämpningstid. |
| --- | --- |

(4)

De fiskemöjligheter som föreskrivs i protokollet bör fördelas mellan medlemsstaterna för protokollets hela tillämpningstid.

| (5) | Protokollet ska tillämpas provisoriskt från och med den dag det undertecknas, så att unionsfartygen snabbt kan inleda sin fiskeverksamhet. Denna förordning bör därför tillämpas från och med den dagen. |
| --- | --- |

(5)

Protokollet ska tillämpas provisoriskt från och med den dag det undertecknas, så att unionsfartygen snabbt kan inleda sin fiskeverksamhet. Denna förordning bör därför tillämpas från och med den dagen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| a) | Notfartyg för tonfisk med frysanläggning:






  Spanien | 16 fartyg |
| --- | --- | --- |
| Frankrike | 12 fartyg |

a)

Notfartyg för tonfisk med frysanläggning:

Spanien

16 fartyg

Frankrike

12 fartyg

| b) | Spöfiskefartyg:






  Spanien | 8 fartyg |
| --- | --- | --- |
| Frankrike | 2 fartyg |

b)

Spöfiskefartyg:

Spanien

8 fartyg

Frankrike

2 fartyg

| c) | Ytlångrevsfartyg:






  Spanien | 3 fartyg |
| --- | --- | --- |
| Portugal | 2 fartyg |

c)

Ytlångrevsfartyg:

Spanien

3 fartyg

Portugal

2 fartyg

| d) | Trålare:






  Spanien | 2 fartyg |
| --- | --- | --- |

d)

Trålare:

Spanien

2 fartyg

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den dag då protokollet börjar tillämpas provisoriskt.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2019.

På rådets vägnar

Ordförande

T. TUPPURAINEN

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/384 av den 2 mars 2015 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av ett partnerskapsavtal för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal och av det genomförandeprotokoll som fogas till avtalet (EUT L 65, 10.3.2015, s. 1).

1

(2)  Avtal om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal (EUT L 304, 23.10.2014, s. 3).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2019/1925 av den 14 november 2019 om undertecknande på unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av protokollet om genomförande av avtalet om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Senegal (se sidan 11 i detta nummer av EUT).

3

---

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1927

av den 19 november 2019

om undantag från de regler om ursprungsprodukter som anges i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore och som tillämpas inom ramen för årliga kvoter på vissa produkter från Singapore

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artikel 58.1, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/1599 (2) undertecknades frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (nedan kallat avtalet) den 19 oktober 2018. Ingåendet av avtalet godkändes på unionens vägnar genom rådets beslut (EU) 2019/1875 (3). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/1599 (2) undertecknades frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (nedan kallat avtalet) den 19 oktober 2018. Ingåendet av avtalet godkändes på unionens vägnar genom rådets beslut (EU) 2019/1875 (3).

| (2) | Protokoll 1 till avtalet rör definitionen av begreppet ”ursprungsprodukter” och metoder för administrativt samarbete. I bilaga B till det protokollet fastställs en förteckning över den bearbetning eller behandling av icke-ursprungsmaterial som krävs för att den tillverkade produkten ska få ursprungsstatus. I ett addendum till den bilagan (hänvisas till som bilaga B a) fastställs alternativa regler som kan tillämpas i stället för reglerna i bilaga B för vissa produkter som ska anses ha sitt ursprung i Singapore, men dessa alternativa regler begränsas av en årlig kvot. |
| --- | --- |

(2)

Protokoll 1 till avtalet rör definitionen av begreppet ”ursprungsprodukter” och metoder för administrativt samarbete. I bilaga B till det protokollet fastställs en förteckning över den bearbetning eller behandling av icke-ursprungsmaterial som krävs för att den tillverkade produkten ska få ursprungsstatus. I ett addendum till den bilagan (hänvisas till som bilaga B a) fastställs alternativa regler som kan tillämpas i stället för reglerna i bilaga B för vissa produkter som ska anses ha sitt ursprung i Singapore, men dessa alternativa regler begränsas av en årlig kvot.

| (3) | Produkter som omfattas av de alternativa regler som fastställs i bilaga B a får importeras till unionen förutsatt att de uppfyller villkoren i bilaga B a. |
| --- | --- |

(3)

Produkter som omfattas av de alternativa regler som fastställs i bilaga B a får importeras till unionen förutsatt att de uppfyller villkoren i bilaga B a.

| (4) | De årliga kvoter som fastställs i bilaga B a bör förvaltas enligt den kronologiska ordning i vilken tulldeklarationer för övergång till fri omsättning godtas i enlighet med reglerna för förvaltning av tullkvoter i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (4). |
| --- | --- |

(4)

De årliga kvoter som fastställs i bilaga B a bör förvaltas enligt den kronologiska ordning i vilken tulldeklarationer för övergång till fri omsättning godtas i enlighet med reglerna för förvaltning av tullkvoter i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (4).

| (5) | I enlighet med det relevanta meddelande som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (5) träder avtalet i kraft den 21 november 2019. För att säkerställa en effektiv förvaltning och tillämpning i rätt tid av de ursprungskvoter som anges i bilaga B a bör denna förordning tillämpas från och med den dagen så att de berörda parterna får tillräckligt med tid för att förbereda sig för tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med det relevanta meddelande som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (5) träder avtalet i kraft den 21 november 2019. För att säkerställa en effektiv förvaltning och tillämpning i rätt tid av de ursprungskvoter som anges i bilaga B a bör denna förordning tillämpas från och med den dagen så att de berörda parterna får tillräckligt med tid för att förbereda sig för tillämpningen av denna förordning.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De undantag som anges i bilaga B a till protokoll 1 till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (nedan kallat protokoll 1) ska tillämpas på de produkter som anges i bilagan till denna förordning, inom ramen för de kvoter som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

De kvoter som anges i bilagan till denna förordning ska förvaltas i enlighet med artiklarna 49–54 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

Artikel 3

För att få utnyttja en kvot som anges i bilagan till denna förordning ska produkterna åtföljas av en ursprungsdeklaration som undertecknats av den godkända exportören (enligt definitionen i protokoll 1) och som intygar att de uppfyller villkoren i bilaga B a till protokoll 1. Ursprungsdeklarationen ska uppfylla kraven i protokoll 1 och ska innehålla följande förklaring på engelska: ”Derogation – Annex B(a) of Protocol Concerning the definition of the concept of ’originating products’ and methods of administrative cooperation of the EU-Singapore FTA”.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 21 november 2019.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 november 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2018/1599 av den 15 oktober 2018 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (EUT L 267, 25.10.2018, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2019/1875 av den 8 november 2019 om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (EUT L 294, 14.11.2019, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343 29.12.2015, s. 558).

4

(5)  Meddelande om ikraftträdande av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (EUT L 293, 14.11.2019, s. 1).

5

---

BILAGA

Utan att det påverkar reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska tillämpningsområdet för förmånsordningen vid tillämpningen av denna bilaga fastställas enligt KN-numren i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (1), i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1602 (2), tillsammans med varubeskrivningen i den fjärde kolumnen i tabellen i denna bilaga.

| Löp-nummer | KN-nummer | Taric-under-nummer | Varuslag | Kvotperiod | Kvot (nettovikt i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7951 | ex | 1601 00 10 | 11, 91 | Kinesiska korvar av kyckling, fläskkött och färsk lever | Från 21.11.2019 till 31.12.2019
  Från 1.1.2020 till 31.12.2020 och för varje efterföljande år 1.1–31.12 | 56 ton |
| ex | 1601 00 91 | 05 |
| ex | 1601 00 99 | 11, 91 |
| ex | 1602 32 11 | 10 | Konserverat kycklingkött; Rousong med kyckling; Glutinöst ris med kyckling; Samosa med kycklingfärs; Dumplings med fjäderfäkött; Shaomai med kyckling; Gyoza med kyckling |
| ex | 1602 32 19 | 10 | 500 ton |
| ex | 1602 32 30 | 10 |
| ex | 1602 32 90 | 10 |
| ex | 1602 49 19 | 20 | Konserverat fläskkött; Rousong med fläsk |
| ex | 1602 50 10 | 10 | Konserverat nötkött; Samosa med nötfärs |
| ex | 1602 50 95 | 10 |
| ex | 1902 20 30 | 21 | Samosa med kycklingfärs; Dumplings med fjäderfäkött; Shaomai med kyckling; Gyoza med kyckling;
  Samosa med nötfärs |
| | | 91 |
| ex | 1602 41 10 | 10 | Diverse olika typer av kyld skinka |
| ex | 1602 41 90 | 10 |
| ex | 1603 00 10 | 10 | Kycklingessens på flaska |
| ex | 1603 00 80 | 10 |
| 09.7952 | ex | 1604 20 10 | 05 | Curryfiskbullar bestående av fiskkött, curry, vetestärkelse, salt, socker och blandade smaktillsatser; Fyrfärgade rullar bestående av fiskkött, krabbstänger, alger, tofuskin, vegetabilisk olja, socker, salt, potatisstärkelse, mononatriumglutamat och kryddor. | Från 21.11.2019 till 31.12.2019
  Från 1.1.2020 till 31.12.2020 och för varje efterföljande år 1.1–31.12 | 45 ton |
| ex | 1604 20 30 | 05 |
| ex | 1604 20 40 | 05 |
| ex | 1604 20 50 | 05 |
| ex | 1604 20 90 | 05 | 400 ton |
| ex | 1604 16 00 | 10 | Kryddstark knaperstekt ansjovis (sambal ikan bilis) bestående av ansjovis, lök, chilipasta, tamarind, belachan, farinsocker och salt |
| 09.7953 | ex | 1605 10 00 | 05 | Krabbullar bestående av vetestärkelse, salt, socker, blandade smaktillsatser, krabbkött och fyllning | Från 21.11.2019 till 31.12.2019
  Från 1.1.2020 till 31.12.2020 och för varje efterföljande år 1.1–31.12 | 39 ton |
| ex | 1902 20 10 | 21 | Har gow bestående av räkor, vetestärkelse, maniok, vatten, salladslök, ingefära, socker och salt; Shaomai bestående av huvudsakligen räkor, kyckling, majsstärkelse, vegetabilisk olja, svartpeppar, sesamolja och vatten; Stekta räkor i filodeg av rismjöl (wonton), bestående av räkor, salt, olja, socker, ingefära, peppar, ägg, vinäger och sojasås |
| | | 91 |
| ex | 1605 21 10 | 05 | 350 ton |
| ex | 1605 21 90 | 05 |
| ex | 1605 29 00 | 05 |
| ex | 1605 54 00 | 10 | Bläckfiskbullar bestående av fyllning av tioarmad bläckfisk, vetestärkelse, salt, socker och blandade smaktillsatser; Fiskbullar med hummersmak: kött av tioarmad bläckfisk, fiskkött och krabbkött |

Löp-nummer

KN-nummer

Taric-under-nummer

Varuslag

Kvotperiod

Kvot (nettovikt i ton)

09.7951

ex

1601 00 10

11, 91

Kinesiska korvar av kyckling, fläskkött och färsk lever

Från 21.11.2019 till 31.12.2019

Från 1.1.2020 till 31.12.2020 och för varje efterföljande år 1.1–31.12

56 ton

ex

1601 00 91

05

ex

1601 00 99

11, 91

ex

1602 32 11

10

Konserverat kycklingkött; Rousong med kyckling; Glutinöst ris med kyckling; Samosa med kycklingfärs; Dumplings med fjäderfäkött; Shaomai med kyckling; Gyoza med kyckling

ex

1602 32 19

10

500 ton

ex

1602 32 30

10

ex

1602 32 90

10

ex

1602 49 19

20

Konserverat fläskkött; Rousong med fläsk

ex

1602 50 10

10

Konserverat nötkött; Samosa med nötfärs

ex

1602 50 95

10

ex

1902 20 30

21

Samosa med kycklingfärs; Dumplings med fjäderfäkött; Shaomai med kyckling; Gyoza med kyckling;

Samosa med nötfärs

91

ex

1602 41 10

10

Diverse olika typer av kyld skinka

ex

1602 41 90

10

ex

1603 00 10

10

Kycklingessens på flaska

ex

1603 00 80

10

09.7952

ex

1604 20 10

05

Curryfiskbullar bestående av fiskkött, curry, vetestärkelse, salt, socker och blandade smaktillsatser; Fyrfärgade rullar bestående av fiskkött, krabbstänger, alger, tofuskin, vegetabilisk olja, socker, salt, potatisstärkelse, mononatriumglutamat och kryddor.

Från 21.11.2019 till 31.12.2019

Från 1.1.2020 till 31.12.2020 och för varje efterföljande år 1.1–31.12

45 ton

ex

1604 20 30

05

ex

1604 20 40

05

ex

1604 20 50

05

ex

1604 20 90

05

400 ton

ex

1604 16 00

10

Kryddstark knaperstekt ansjovis (sambal ikan bilis) bestående av ansjovis, lök, chilipasta, tamarind, belachan, farinsocker och salt

09.7953

ex

1605 10 00

05

Krabbullar bestående av vetestärkelse, salt, socker, blandade smaktillsatser, krabbkött och fyllning

Från 21.11.2019 till 31.12.2019

Från 1.1.2020 till 31.12.2020 och för varje efterföljande år 1.1–31.12

39 ton

ex

1902 20 10

21

Har gow bestående av räkor, vetestärkelse, maniok, vatten, salladslök, ingefära, socker och salt; Shaomai bestående av huvudsakligen räkor, kyckling, majsstärkelse, vegetabilisk olja, svartpeppar, sesamolja och vatten; Stekta räkor i filodeg av rismjöl (wonton), bestående av räkor, salt, olja, socker, ingefära, peppar, ägg, vinäger och sojasås

91

ex

1605 21 10

05

350 ton

ex

1605 21 90

05

ex

1605 29 00

05

ex

1605 54 00

10

Bläckfiskbullar bestående av fyllning av tioarmad bläckfisk, vetestärkelse, salt, socker och blandade smaktillsatser; Fiskbullar med hummersmak: kött av tioarmad bläckfisk, fiskkött och krabbkött

---

(1)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1602 av den 11 oktober 2018 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 273, 31.10.2018, s. 1).

---

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1928

av den 19 november 2019

om anpassning av justeringsgraden för direktstöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2019 och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/916

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 26.4,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/916 (2) fastställdes en justeringsgrad för direktstöd enligt förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2019. Justeringsgraden fastställdes på grundval av informationen i budgetförslaget för 2020, framför allt beaktades ett belopp för finansiell disciplin på 478 miljoner euro avsatt till den reserv för kriser inom jordbrukssektorn som avses i artikel 25 i förordning (EU) nr 1306/2013. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/916 (2) fastställdes en justeringsgrad för direktstöd enligt förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2019. Justeringsgraden fastställdes på grundval av informationen i budgetförslaget för 2020, framför allt beaktades ett belopp för finansiell disciplin på 478 miljoner euro avsatt till den reserv för kriser inom jordbrukssektorn som avses i artikel 25 i förordning (EU) nr 1306/2013.

| (2) | Behovet av finansiell disciplin för reserven för kriser inom jordbrukssektorn är fortfarande 478 miljoner euro, men informationen i kommissionens ändringsskrivelse nr 1 till budgetförslaget för 2020 om prognoser för direktstöd och marknadsrelaterade utgifter visar att den justeringsgrad för finansiell disciplin som fastställdes i genomförandeförordning (EU) 2019/916 behöver anpassas. |
| --- | --- |

(2)

Behovet av finansiell disciplin för reserven för kriser inom jordbrukssektorn är fortfarande 478 miljoner euro, men informationen i kommissionens ändringsskrivelse nr 1 till budgetförslaget för 2020 om prognoser för direktstöd och marknadsrelaterade utgifter visar att den justeringsgrad för finansiell disciplin som fastställdes i genomförandeförordning (EU) 2019/916 behöver anpassas.

| (3) | I enlighet med artikel 26.4 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör justeringsgraden därför, på grundval av den nya information som kommissionen har, anpassas före den 1 december det kalenderår för vilket justeringsgraden är tillämplig. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 26.4 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör justeringsgraden därför, på grundval av den nya information som kommissionen har, anpassas före den 1 december det kalenderår för vilket justeringsgraden är tillämplig.

| (4) | Som en allmän regel görs stödutbetalningarna till de jordbrukare som ansöker om direktstöd för ett visst kalenderår (N) under en fastställd utbetalningsperiod under budgetåret (N + 1). Medlemsstaterna får emellertid göra sena utbetalningar till jordbrukarna utanför utbetalningsperioden, inom vissa gränser. Sådana sena utbetalningar får göras under ett efterföljande budgetår. När finansiell disciplin tillämpas för ett visst kalenderår bör justeringsgraden inte tillämpas på de utbetalningar, för vilka stödansökningar har lämnats in under något annat kalenderår än det som den finansiella disciplinen avser. För att säkerställa likabehandling av jordbrukarna är det därför lämpligt att föreskriva att justeringsgraden bara ska tillämpas på utbetalningar, för vilka ansökan har lämnats in under det kalenderår som den finansiella disciplinen avser, oavsett när stödet betalas ut till jordbrukarna. |
| --- | --- |

(4)

Som en allmän regel görs stödutbetalningarna till de jordbrukare som ansöker om direktstöd för ett visst kalenderår (N) under en fastställd utbetalningsperiod under budgetåret (N + 1). Medlemsstaterna får emellertid göra sena utbetalningar till jordbrukarna utanför utbetalningsperioden, inom vissa gränser. Sådana sena utbetalningar får göras under ett efterföljande budgetår. När finansiell disciplin tillämpas för ett visst kalenderår bör justeringsgraden inte tillämpas på de utbetalningar, för vilka stödansökningar har lämnats in under något annat kalenderår än det som den finansiella disciplinen avser. För att säkerställa likabehandling av jordbrukarna är det därför lämpligt att föreskriva att justeringsgraden bara ska tillämpas på utbetalningar, för vilka ansökan har lämnats in under det kalenderår som den finansiella disciplinen avser, oavsett när stödet betalas ut till jordbrukarna.

| (5) | I artikel 8.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (3) föreskrivs att den justeringsgrad som tillämpas på direktstöd fastställt i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1306/2013 endast ska tillämpas på direktstöd över 2 000 euro som beviljas en jordbrukare för samma kalenderår. Till följd av att direktstödet införs gradvis i Kroatien ska, i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, justeringsgraden gälla där först från och med den 1 januari 2022. Därför bör den justeringsgrad som fastställs i den här förordningen inte gälla stöd till jordbrukare i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 8.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (3) föreskrivs att den justeringsgrad som tillämpas på direktstöd fastställt i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1306/2013 endast ska tillämpas på direktstöd över 2 000 euro som beviljas en jordbrukare för samma kalenderår. Till följd av att direktstödet införs gradvis i Kroatien ska, i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, justeringsgraden gälla där först från och med den 1 januari 2022. Därför bör den justeringsgrad som fastställs i den här förordningen inte gälla stöd till jordbrukare i den medlemsstaten.

| (6) | Den anpassade justeringsgraden bör användas vid beräkningen av hela det stöd som beviljas en jordbrukare för en stödansökan som lämnats in för kalenderåret 2019. Av tydlighetsskäl bör genomförandeförordning (EU) 2019/916 därför upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Den anpassade justeringsgraden bör användas vid beräkningen av hela det stöd som beviljas en jordbrukare för en stödansökan som lämnats in för kalenderåret 2019. Av tydlighetsskäl bör genomförandeförordning (EU) 2019/916 därför upphävas.

| (7) | För att säkerställa att den anpassade justeringsgraden är tillämplig från och med den dag då utbetalningarna till jordbrukarna inleds i enlighet med förordning (EU) nr 1306/2013 bör denna förordning gälla från och med den 1 december 2019. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att den anpassade justeringsgraden är tillämplig från och med den dag då utbetalningarna till jordbrukarna inleds i enlighet med förordning (EU) nr 1306/2013 bör denna förordning gälla från och med den 1 december 2019.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Vad gäller fastställandet av justeringsgraden enligt artiklarna 25 och 26 i förordning (EU) nr 1306/2013 och i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska beloppen på de direktstöd inom de stödordningar som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1307/2013, som beviljas jordbrukare och som överskrider 2 000 euro för stödansökningar som lämnats in för kalenderåret 2019, minskas med en justeringsgrad på 1,432635 %.

2.   Den minskning som anges i punkt 1 ska inte tillämpas i Kroatien.

Artikel 2

Genomförandeförordning (EU) 2019/916 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 december 2019.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 november 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/916 av den 4 juni 2019 om fastställande av en justeringsgrad för direktstöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2019 (EUT L 146, 5.6.2019, s. 98).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).

3

---

DIREKTIV

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/51

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2019/1929

av den 19 november 2019

om ändring av tillägg C till bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG för att anta särskilda gränsvärden för kemikalier som används i vissa leksaker vad gäller formaldehyd

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet (1), särskilt artikel 46.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2009/48/EG fastställs vissa krav för kemiska ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (2). I tillägg C till bilaga II till direktivet fastställs särskilda gränsvärden för kemikalier som används i leksaker som är avsedda för barn under 36 månader eller i andra leksaker som är avsedda att stoppas i munnen. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2009/48/EG fastställs vissa krav för kemiska ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (2). I tillägg C till bilaga II till direktivet fastställs särskilda gränsvärden för kemikalier som används i leksaker som är avsedda för barn under 36 månader eller i andra leksaker som är avsedda att stoppas i munnen.

| (2) | Formaldehyd (CAS-nr 50-00-0) förtecknas för närvarande inte i tillägg C till bilaga II till direktiv 2009/48/EG. Det klassificeras som cancerframkallande i kategori 1B enligt förordning (EG) nr 1272/2008. Formaldehyd får i enlighet med del III punkt 4 a i bilaga II till direktiv 2009/48/EG användas i koncentrationer upp till 0,1 %, vilket motsvarar 1 000 mg/kg (gränsvärde för halt). |
| --- | --- |

(2)

Formaldehyd (CAS-nr 50-00-0) förtecknas för närvarande inte i tillägg C till bilaga II till direktiv 2009/48/EG. Det klassificeras som cancerframkallande i kategori 1B enligt förordning (EG) nr 1272/2008. Formaldehyd får i enlighet med del III punkt 4 a i bilaga II till direktiv 2009/48/EG användas i koncentrationer upp till 0,1 %, vilket motsvarar 1 000 mg/kg (gränsvärde för halt).

| (3) | Kommissionen har inrättat en expertgrupp för leksakers säkerhet med uppgift att lämna råd till kommissionen vid utarbetandet av lagstiftningsförslag och politiska initiativ inom området leksakers säkerhet (3). Expertgruppens arbetsgrupp för kemikalier i leksaker (nedan kallad undergruppen för kemikalier) har till uppgift att lämna råd till expertgruppen om kemiska ämnen som får användas i leksaker. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har inrättat en expertgrupp för leksakers säkerhet med uppgift att lämna råd till kommissionen vid utarbetandet av lagstiftningsförslag och politiska initiativ inom området leksakers säkerhet (3). Expertgruppens arbetsgrupp för kemikalier i leksaker (nedan kallad undergruppen för kemikalier) har till uppgift att lämna råd till expertgruppen om kemiska ämnen som får användas i leksaker.

| (4) | Formaldehyd används som monomer vid tillverkning av polymermaterial. Polymermaterial används ofta i leksaker. Barn kan därför förtära formaldehyd om de stoppar leksaker som innehåller polymermaterial i munnen. Det tolerabla dagliga intaget (TDI) för formaldehyd har fastställts av Världshälsoorganisationen (WHO) (4) och har bekräftats av Efsas vetenskapliga panel för livsmedelstillsatser, smakämnen, processhjälpmedel och material som kommer i kontakt med livsmedel (AFC-panelen) (5). TDI är 0,15 mg/kg kroppsvikt per dag. Om intaget av formaldehyd från leksaker är 10 % av TDI (6) bör intaget för ett barn med en kroppsvikt på 10 kg därför inte bli mer än 0,15 mg formaldehyd per dag. Vid ett dagligt intag av 100 ml saliv rekommenderade undergruppen för kemikalier vid sitt möte den 26 september 2017 (7) ett gränsvärde för formaldehydmigration på 1,5 mg/l i polymermaterial när formaldehydmigrationen bestäms i enlighet med provningsmetoden i standarderna EN 71-10:2005 (8) och EN 71-11:2005 (9). |
| --- | --- |

(4)

Formaldehyd används som monomer vid tillverkning av polymermaterial. Polymermaterial används ofta i leksaker. Barn kan därför förtära formaldehyd om de stoppar leksaker som innehåller polymermaterial i munnen. Det tolerabla dagliga intaget (TDI) för formaldehyd har fastställts av Världshälsoorganisationen (WHO) (4) och har bekräftats av Efsas vetenskapliga panel för livsmedelstillsatser, smakämnen, processhjälpmedel och material som kommer i kontakt med livsmedel (AFC-panelen) (5). TDI är 0,15 mg/kg kroppsvikt per dag. Om intaget av formaldehyd från leksaker är 10 % av TDI (6) bör intaget för ett barn med en kroppsvikt på 10 kg därför inte bli mer än 0,15 mg formaldehyd per dag. Vid ett dagligt intag av 100 ml saliv rekommenderade undergruppen för kemikalier vid sitt möte den 26 september 2017 (7) ett gränsvärde för formaldehydmigration på 1,5 mg/l i polymermaterial när formaldehydmigrationen bestäms i enlighet med provningsmetoden i standarderna EN 71-10:2005 (8) och EN 71-11:2005 (9).

| (5) | Formaldehyd används också vid tillverkning av hartsbundna träprodukter som spånskivor, strimlespånskivor (OSB), HDF-skivor (high-density fibre board), MDF-skivor (medium-density fibre board) och plywood. Formaldehydhartser inbegriper fenolformaldehydhartser (PF), ureaformaldehydhartser (UF), melamin-formaldehydhartser (MF) och polyacetalhartser (polyoximetylen, POM). POM tenderar att endast användas för små interna delar och inte i hela leksaker. Undergruppen för kemikalier rekommenderade vid sitt möte den 26 september 2017 ett gränsvärde för formaldehydemission på 0,1 ml/m3 när formaldehydemissionen i sådana material bestäms i enlighet med provning enligt kammarmetoden i standarden EN 717-1:2004 (10). Detta gränsvärde motsvarar det gränsvärde för inomhusluft som WHO har fastställt för att förhindra sensorisk irritation hos allmänheten och förebygga cancer (11). |
| --- | --- |

(5)

Formaldehyd används också vid tillverkning av hartsbundna träprodukter som spånskivor, strimlespånskivor (OSB), HDF-skivor (high-density fibre board), MDF-skivor (medium-density fibre board) och plywood. Formaldehydhartser inbegriper fenolformaldehydhartser (PF), ureaformaldehydhartser (UF), melamin-formaldehydhartser (MF) och polyacetalhartser (polyoximetylen, POM). POM tenderar att endast användas för små interna delar och inte i hela leksaker. Undergruppen för kemikalier rekommenderade vid sitt möte den 26 september 2017 ett gränsvärde för formaldehydemission på 0,1 ml/m3 när formaldehydemissionen i sådana material bestäms i enlighet med provning enligt kammarmetoden i standarden EN 717-1:2004 (10). Detta gränsvärde motsvarar det gränsvärde för inomhusluft som WHO har fastställt för att förhindra sensorisk irritation hos allmänheten och förebygga cancer (11).

| (6) | Formaldehyd kan också förekomma i leksaksmaterial av textil på grund av att det används under textiltillverkningen. Enligt en rapport från OECD som offentliggjordes 2002 är den lägsta koncentrationsgränsen för yrkeseksem från formaldehyd 30 mg/kg (12). På grundval av detta och för att skydda de mest sensibiliserade personerna rekommenderade undergruppen för kemikalier vid sitt möte den 26 september 2017 ett gränsvärde för formaldehydhalten på 30 mg/kg när formaldehydhalten bestäms i enlighet med vattenextraktionsmetoden i standard EN ISO 14184-1:2011 (13). |
| --- | --- |

(6)

Formaldehyd kan också förekomma i leksaksmaterial av textil på grund av att det används under textiltillverkningen. Enligt en rapport från OECD som offentliggjordes 2002 är den lägsta koncentrationsgränsen för yrkeseksem från formaldehyd 30 mg/kg (12). På grundval av detta och för att skydda de mest sensibiliserade personerna rekommenderade undergruppen för kemikalier vid sitt möte den 26 september 2017 ett gränsvärde för formaldehydhalten på 30 mg/kg när formaldehydhalten bestäms i enlighet med vattenextraktionsmetoden i standard EN ISO 14184-1:2011 (13).

| (7) | Formaldehyd kan också förekomma i leksaksmaterial av läder på grund av att det används under lädertillverkningen. Eftersom leksaksmaterial av läder kan ge upphov till liknande exponering som för leksaksmaterial av textil rekommenderade undergruppen för kemikalier vid sitt möte den 26 september 2017 ett gränsvärde för formaldehydhalten på 30 mg/kg när formaldehydhalten bestäms i enlighet med standard EN ISO 17226-1:2008 (14). |
| --- | --- |

(7)

Formaldehyd kan också förekomma i leksaksmaterial av läder på grund av att det används under lädertillverkningen. Eftersom leksaksmaterial av läder kan ge upphov till liknande exponering som för leksaksmaterial av textil rekommenderade undergruppen för kemikalier vid sitt möte den 26 september 2017 ett gränsvärde för formaldehydhalten på 30 mg/kg när formaldehydhalten bestäms i enlighet med standard EN ISO 17226-1:2008 (14).

| (8) | Undergruppen för kemikalier rekommenderade vid sitt möte den 26 september 2017 att leksaksmaterial av papper bör ha ett gränsvärde för formaldehydhalten på 30 mg/kg när formaldehydhalten bestäms i enlighet med vattenextraktionsmetoden i standarderna EN 645:1993 (15) och EN 1541:2001 (16). Denna slutsats grundades på beaktandet av att leksaksmaterial av papper kan ge upphov till liknande exponering som för leksaksmaterial av textil och läder. |
| --- | --- |

(8)

Undergruppen för kemikalier rekommenderade vid sitt möte den 26 september 2017 att leksaksmaterial av papper bör ha ett gränsvärde för formaldehydhalten på 30 mg/kg när formaldehydhalten bestäms i enlighet med vattenextraktionsmetoden i standarderna EN 645:1993 (15) och EN 1541:2001 (16). Denna slutsats grundades på beaktandet av att leksaksmaterial av papper kan ge upphov till liknande exponering som för leksaksmaterial av textil och läder.

| (9) | Formaldehyd kan finnas i vattenbaserade leksaksmaterial på grund av sin funktion som konserveringsmedel. Det kan användas i vattenbaserade leksaksmaterial som såpbubblor eller färg i tuschpennor samt i torra material som är avsedda att blandas med vatten före användning. Mot bakgrund av yttrandet från vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (Scher) om att CMR-ämnen i leksaker inte bör finnas i leksaker (17), rekommenderade undergruppen för kemikalier vid sitt möte den 3 maj 2018 (18) ett gränsvärde för formaldehyd på 10 mg/kg i vattenbaserade leksaksmaterial när formaldehydhalten bestäms enligt den provningsmetod som offentliggjorts av Europeiska direktoratet för läkemedelskvalitet och hälsovård om bestämning av fri formaldehyd i kosmetiska produkter (19). Det rekommenderade gränsvärdet ligger nära det lägsta värde som kan fastställas på ett tillförlitligt sätt genom provningsmetoden och tar hänsyn till spår av formaldehyd som vissa andra konserveringsmedel kan avge. |
| --- | --- |

(9)

Formaldehyd kan finnas i vattenbaserade leksaksmaterial på grund av sin funktion som konserveringsmedel. Det kan användas i vattenbaserade leksaksmaterial som såpbubblor eller färg i tuschpennor samt i torra material som är avsedda att blandas med vatten före användning. Mot bakgrund av yttrandet från vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (Scher) om att CMR-ämnen i leksaker inte bör finnas i leksaker (17), rekommenderade undergruppen för kemikalier vid sitt möte den 3 maj 2018 (18) ett gränsvärde för formaldehyd på 10 mg/kg i vattenbaserade leksaksmaterial när formaldehydhalten bestäms enligt den provningsmetod som offentliggjorts av Europeiska direktoratet för läkemedelskvalitet och hälsovård om bestämning av fri formaldehyd i kosmetiska produkter (19). Det rekommenderade gränsvärdet ligger nära det lägsta värde som kan fastställas på ett tillförlitligt sätt genom provningsmetoden och tar hänsyn till spår av formaldehyd som vissa andra konserveringsmedel kan avge.

| (10) | Expertgruppen för leksakers säkerhet noterade vid sitt möte den 19 december 2017 (20) rekommendationerna från undergruppen för kemikalier rörande gränsvärdena för formaldehyd i olika leksaksmaterial. Expertgruppen uttryckte sitt stöd och föreslog ett antal förbättringar till kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Expertgruppen för leksakers säkerhet noterade vid sitt möte den 19 december 2017 (20) rekommendationerna från undergruppen för kemikalier rörande gränsvärdena för formaldehyd i olika leksaksmaterial. Expertgruppen uttryckte sitt stöd och föreslog ett antal förbättringar till kommissionen.

| (11) | I enlighet med artikel 46.2 i direktiv 2009/48/EG ska de krav för livsmedelsförpackningar som gäller enligt förordning (EG) nr 1935/2004 beaktas när särskilda gränsvärden för kemikalier i tillägg C till det direktivet antas. De antaganden som ligger till grund för det rekommenderade gränsvärdet för migration för formaldehyd som monomer i plastmaterial som kommer i kontakt med livsmedel (21) är dock annorlunda mot de antaganden som ligger till grund för det rekommenderade gränsvärdet för migration för formaldehyd som monomer i leksaker. Det är därför inte möjligt att beakta kraven för livsmedelsförpackningar vid fastställandet av ett gränsvärde för formaldehyd som monomer i leksaker. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 46.2 i direktiv 2009/48/EG ska de krav för livsmedelsförpackningar som gäller enligt förordning (EG) nr 1935/2004 beaktas när särskilda gränsvärden för kemikalier i tillägg C till det direktivet antas. De antaganden som ligger till grund för det rekommenderade gränsvärdet för migration för formaldehyd som monomer i plastmaterial som kommer i kontakt med livsmedel (21) är dock annorlunda mot de antaganden som ligger till grund för det rekommenderade gränsvärdet för migration för formaldehyd som monomer i leksaker. Det är därför inte möjligt att beakta kraven för livsmedelsförpackningar vid fastställandet av ett gränsvärde för formaldehyd som monomer i leksaker.

| (12) | Mot bakgrund av tillgängliga vetenskapliga rön och rekommendationerna från expertgruppen för leksakers säkerhet och dess undergrupp för kemikalier är det nödvändigt att fastställa rekommenderade gränsvärden för formaldehyd i olika leksaksmaterial. |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av tillgängliga vetenskapliga rön och rekommendationerna från expertgruppen för leksakers säkerhet och dess undergrupp för kemikalier är det nödvändigt att fastställa rekommenderade gränsvärden för formaldehyd i olika leksaksmaterial.

| (13) | Tillägg C till bilaga II till direktiv 2009/48/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Tillägg C till bilaga II till direktiv 2009/48/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté för leksakers säkerhet som inrättats enligt artikel 47 i direktiv 2009/48/EG. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté för leksakers säkerhet som inrättats enligt artikel 47 i direktiv 2009/48/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I tillägg C till bilaga II till direktiv 2009/48/EG ska följande läggas till:

| Ämne | CAS-nr | Gränsvärde |
| --- | --- | --- |
| ”Formaldehyd | 50-00-0 | 1,5 mg/l (gränsvärde för migration) i polymera leksaksmaterial
  0,1 ml/m3 (gränsvärde för emission) i leksaksmaterial av hartsbundet trä
  30 mg/kg (gränsvärde för halt) i leksaksmaterial av textil
  30 mg/kg (gränsvärde för halt) i leksaksmaterial av läder
  30 mg/kg (gränsvärde för halt) i leksaksmaterial av papper
  10 mg/kg (gränsvärde för halt) i vattenbaserade leksaksmaterial” |

Ämne

CAS-nr

Gränsvärde

”Formaldehyd

50-00-0

1,5 mg/l (gränsvärde för migration) i polymera leksaksmaterial

0,1 ml/m3 (gränsvärde för emission) i leksaksmaterial av hartsbundet trä

30 mg/kg (gränsvärde för halt) i leksaksmaterial av textil

30 mg/kg (gränsvärde för halt) i leksaksmaterial av läder

30 mg/kg (gränsvärde för halt) i leksaksmaterial av papper

10 mg/kg (gränsvärde för halt) i vattenbaserade leksaksmaterial”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 20 maj 2021 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 21 maj 2021.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 november 2019.

På kommissionens vägnar

Ordförande

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUT L 170, 30.6.2009, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Kommissionens register över expertgrupper, expertgruppen för leksakers säkerhet (E01360).

3

http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=1360

(4)  Världshälsoorganisationen (WHO), Guidelines for drinking-water quality, andra upplagan, Genève, 1993, s. 98.

4

Guidelines for drinking-water quality

(5)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2007.415. Hänvisas till i ståndpunktsdokumentet från tyska federala institutet för riskbedömning (Bundesinstitut für Risikobewertung, BfR) för undergruppen för kemikalier EXP/WG/2016/041.

5

(6)  Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (CSTEE), ”Assessment of the bioavailability of certain elements in toys”, antaget den 22 juni 2004.

6

http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/sct/documents/out235_en.pdf

Vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (Scher), ”Risk from organic CMR substances in toys”, antaget den 18 maj 2010.

Vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (Scher), ”Evaluation of the migration limits for chemical elements in Toys”, antaget den 1 juli 2010.

(7)  Kommissionens register över expertgrupper, expertgruppen för leksakers säkerhet (E01360), under ”Möten”. http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=4151 Gränsvärdet anges i mötesdokumentet EXP/WG/2017/023.

7

(8)  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 10: Organiska kemikalier – Provtagning och metoder för extraktion.

8

(9)  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 11: Analysmetoder för organiska föreningar.

9

(10)  Träbaserade skivor – Formaldehydemission – Del 1: Provning enligt kammarmetod.

10

(11)  Världshälsoorganisationen (WHO), WHO guidelines for indoor air quality:
  selected pollutants, 2010, s. 140–142. http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0009/128169/e94535.pdf

11

WHO guidelines for indoor air quality:

selected pollutants

(12)  EXP/WG/2016/058.

12

(13)  Textil – Bestämning av formaldehyd – Del 1: Fri och hydrolyserad formaldehyd (vattenextraktionsmetod) (ISO 14184-1:2011).

13

(14)  Läder – Kemisk bestämning av formaldehydinnehåll – Del 1: Metod med vätskekromatografi (HPLC) (ISO 17226-1:2008).

14

(15)  Papper och papp avsedda att komma i kontakt med livsmedel – Framställning av kallvattenextrakt.

15

(16)  Papper och papp avsedda att komma i kontakt med livsmedel – Bestämning av formaldehyd i vattenextrakt.

16

(17)  Vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (Scher), ”CEN’s response to the opinion of the CSTEE on the assessment of CEN report on the risk assessment of organic chemicals in toys”, antaget den 29 maj 2007.

17

http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_056.pdf

(18)  Kommissionens register över expertgrupper, expertgruppen för leksakers säkerhet (E01360), under ”Möten”. http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=6870

18

(19)  https://www.edqm.eu/en/cosmetics-testing

19

(20)  Kommissionens register över expertgrupper, expertgruppen för leksakers säkerhet (E01360), under ”Möten”.

20

http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=1485

(21)  Tabell 2 post 15 i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 (EUT L 12, 15.1.2011, s. 1).

21

---

BESLUT

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1930

av den 18 november 2019

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/570 vad gäller rescEU-resurser

[delgivet med nr C(2019) 8130]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (1), särskilt artikel 32.1 g, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut nr 1313/2013/EU fastställs den rättsliga ramen för rescEU. rescEU utgör en resursreserv på unionsnivå som syftar till att ge stöd i extrema situationer där sammanlagda resurser på nationell nivå och resurser som lånas ut av medlemsstaterna till den europeiska civilskyddspoolen inte kan garantera en effektiv insats vid naturkatastrofer och mänskligt framkallade katastrofer. |
| --- | --- |

(1)

I beslut nr 1313/2013/EU fastställs den rättsliga ramen för rescEU. rescEU utgör en resursreserv på unionsnivå som syftar till att ge stöd i extrema situationer där sammanlagda resurser på nationell nivå och resurser som lånas ut av medlemsstaterna till den europeiska civilskyddspoolen inte kan garantera en effektiv insats vid naturkatastrofer och mänskligt framkallade katastrofer.

| (2) | I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/570 (2) fastställs den inledande sammansättningen av rescEU i fråga om resurser och kvalitetskrav. De ursprungliga rescEU-resurserna bestod av resurser för luftburen skogsbrandsbekämpning med hjälp av flygplan och helikoptrar. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/570 (2) fastställs den inledande sammansättningen av rescEU i fråga om resurser och kvalitetskrav. De ursprungliga rescEU-resurserna bestod av resurser för luftburen skogsbrandsbekämpning med hjälp av flygplan och helikoptrar.

| (3) | I enlighet med artikel 12.2 i beslut 1313/2013/EU ska rescEU fastställas med beaktande av identifierade och framväxande risker, total kapacitet och brister på unionsnivå. Ett av de områden som rescEU särskilt bör inriktas på är akutsjukvårdsinsatser. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 12.2 i beslut 1313/2013/EU ska rescEU fastställas med beaktande av identifierade och framväxande risker, total kapacitet och brister på unionsnivå. Ett av de områden som rescEU särskilt bör inriktas på är akutsjukvårdsinsatser.

| (4) | I fråga om akutsjukvårdsinsatser avslöjar en analys av fastställda och framväxande risker samt av kapacitet och brister på unionsnivå att rescEU-resurser behövs för lufttransport under samtidig vård av katastrofoffer (”Medevac”) och för en akutsjukvårdsgrupp av typ 3 (”EMT-typ 3”). |
| --- | --- |

(4)

I fråga om akutsjukvårdsinsatser avslöjar en analys av fastställda och framväxande risker samt av kapacitet och brister på unionsnivå att rescEU-resurser behövs för lufttransport under samtidig vård av katastrofoffer (”Medevac”) och för en akutsjukvårdsgrupp av typ 3 (”EMT-typ 3”).

| (5) | För att förebygga eventuell smittrisk bör två olika typer av Medevac-resurser finnas, evakuering av katastrofoffer med mycket smittsamma sjukdomar samt övriga katastrofoffer med icke-smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

(5)

För att förebygga eventuell smittrisk bör två olika typer av Medevac-resurser finnas, evakuering av katastrofoffer med mycket smittsamma sjukdomar samt övriga katastrofoffer med icke-smittsamma sjukdomar.

| (6) | En akutsjukvårdsgrupp (EMT) är en mobil grupp bestående av sjukvårdspersonal och annan nyckelpersonal som är utbildad och utrustad för att behandla patienter som drabbats av en katastrof. Världshälsoorganisationen klassificerar akutsjukvårdsgrupper i tre olika typer beroende på vilken vård de kan tillhandahålla. Ingen medlemsstat förfogar för närvarande över någon EMT-typ 3-resurs och kan hörsamma en begäran från en regering om klinisk vård på denna nivå, vilket innebär att en resursbrist föreligger på unionsnivå. |
| --- | --- |

(6)

En akutsjukvårdsgrupp (EMT) är en mobil grupp bestående av sjukvårdspersonal och annan nyckelpersonal som är utbildad och utrustad för att behandla patienter som drabbats av en katastrof. Världshälsoorganisationen klassificerar akutsjukvårdsgrupper i tre olika typer beroende på vilken vård de kan tillhandahålla. Ingen medlemsstat förfogar för närvarande över någon EMT-typ 3-resurs och kan hörsamma en begäran från en regering om klinisk vård på denna nivå, vilket innebär att en resursbrist föreligger på unionsnivå.

| (7) | Medevac- och EMT-typ 3-resurser är resurser som kan sättas in vid katastrofer vars sannolikhet är låg, men där konsekvenserna är stora. Unionen lämnar fullständigt ekonomiskt bistånd för att säkra deras tillgänglighet och insättningsbarhet om så är lämpligt och om de genom genomförandeakter i enlighet med artikel 32 ha) i beslut nr 1313/2013/EU definierats som resurser inrättade för att hantera risker med låg sannolikhet och stora konsekvenser. |
| --- | --- |

(7)

Medevac- och EMT-typ 3-resurser är resurser som kan sättas in vid katastrofer vars sannolikhet är låg, men där konsekvenserna är stora. Unionen lämnar fullständigt ekonomiskt bistånd för att säkra deras tillgänglighet och insättningsbarhet om så är lämpligt och om de genom genomförandeakter i enlighet med artikel 32 ha) i beslut nr 1313/2013/EU definierats som resurser inrättade för att hantera risker med låg sannolikhet och stora konsekvenser.

| (8) | För att säkerställa genomförandet av artikel 12.2 i beslut 1313/2013/EU bör Medevac- och EMT-typ 3-resurser ingå i rescEU. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa genomförandet av artikel 12.2 i beslut 1313/2013/EU bör Medevac- och EMT-typ 3-resurser ingå i rescEU.

| (9) | I enlighet med artikel 12.4 i beslut nr 1313/2013/EU bör kvalitetskraven för insatsresurser som ingår i rescEU fastställas efter samråd med medlemsstaterna och bygga på erkända internationella standarder i den mån sådana standarder redan finns. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 12.4 i beslut nr 1313/2013/EU bör kvalitetskraven för insatsresurser som ingår i rescEU fastställas efter samråd med medlemsstaterna och bygga på erkända internationella standarder i den mån sådana standarder redan finns.

| (10) | Mot bakgrund av bristen på erkända internationella standarder för resurser för luftburen skogsbrandsbekämpning bör kvalitetskraven för dessa resurser bygga på befintliga allmänna krav för moduler inom ramen för den europeiska civilskyddspoolen och bästa praxis inom civilskyddsmekanismen. Kvalitetskraven för EMT-typ 3 bör baseras på Världshälsoorganisationens miniminormer. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av bristen på erkända internationella standarder för resurser för luftburen skogsbrandsbekämpning bör kvalitetskraven för dessa resurser bygga på befintliga allmänna krav för moduler inom ramen för den europeiska civilskyddspoolen och bästa praxis inom civilskyddsmekanismen. Kvalitetskraven för EMT-typ 3 bör baseras på Världshälsoorganisationens miniminormer.

| (11) | För att ekonomiskt bistånd från unionen ska kunna tillhandahållas till utvecklingen av denna kapacitet i enlighet med artikel 21.3 i beslut nr 1313/2013/EU bör den totala uppskattade kostnaden fastställas. Den totala uppskattade kostnaden ska beräknas med hänsyn tagen till kategorierna av stödberättigande kostnader i bilaga IA till det beslutet. |
| --- | --- |

(11)

För att ekonomiskt bistånd från unionen ska kunna tillhandahållas till utvecklingen av denna kapacitet i enlighet med artikel 21.3 i beslut nr 1313/2013/EU bör den totala uppskattade kostnaden fastställas. Den totala uppskattade kostnaden ska beräknas med hänsyn tagen till kategorierna av stödberättigande kostnader i bilaga IA till det beslutet.

| (12) | Genomförandebeslut (EU) 2019/570 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandebeslut (EU) 2019/570 bör därför ändras.

| (13) | Bestämmelserna enligt detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 33.1 i beslut nr 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

(13)

Bestämmelserna enligt detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 33.1 i beslut nr 1313/2013/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut (EU) 2019/570 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | finansieringen av resurserna under den övergångsperiod som avses i artikel 35 i beslut nr 1313/2013/EU.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

finansieringen av resurserna under den övergångsperiod som avses i artikel 35 i beslut nr 1313/2013/EU.”

| b) | Följande led ska läggas till som led c och d:






  ”c) | Totala beräknade kostnader för rescEU-resurser för lufttransport under samtidig vård. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led ska läggas till som led c och d:

”c)

Totala beräknade kostnader för rescEU-resurser för lufttransport under samtidig vård.

| d) | Totala beräknade kostnader för rescEU-resurser för akutsjukvårdsgrupp av typ 3.” |
| --- | --- |

d)

Totala beräknade kostnader för rescEU-resurser för akutsjukvårdsgrupp av typ 3.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 1a:

  ”Artikel 1a

  Definitioner
  I detta beslut gäller följande definitioner:






  1. | resurser för lufttransport under samtidig vård (Medevac): en insatsresurs som kan användas för luftburen evakuering av patienter både med mycket smittsamma sjukdomar och med icke-smittsamma sjukdomar, exempelvis patienter i behov av intensivvård, patienter i behov av fixering under bårtransport samt lätt skadade patienter. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 1a:

”Artikel 1a

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

1.

resurser för lufttransport under samtidig vård (Medevac): en insatsresurs som kan användas för luftburen evakuering av patienter både med mycket smittsamma sjukdomar och med icke-smittsamma sjukdomar, exempelvis patienter i behov av intensivvård, patienter i behov av fixering under bårtransport samt lätt skadade patienter.

| 2. | akutsjukvårdsgrupp av typ 3 (EMT-typ 3): en utsändbar akutsjukvårdsgrupp bestående av medicinsk och annan nyckelpersonal som är utbildad och utrustad för behandling av patienter som drabbats av en katastrof och som tillhandahåller komplex sluten kirurgisk remissvård, och som även har resurser för intensivvård.” |
| --- | --- |

2.

akutsjukvårdsgrupp av typ 3 (EMT-typ 3): en utsändbar akutsjukvårdsgrupp bestående av medicinsk och annan nyckelpersonal som är utbildad och utrustad för behandling av patienter som drabbats av en katastrof och som tillhandahåller komplex sluten kirurgisk remissvård, och som även har resurser för intensivvård.”

| 3. | I artikel 2 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:






  ”1. | rescEU ska bestå av följande resurser:






  — | Resurser för luftburen bekämpning av skogsbränder. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

I artikel 2 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.

rescEU ska bestå av följande resurser:

—

Resurser för luftburen bekämpning av skogsbränder.

| — | Resurser för lufttransport under samtidig vård. |
| --- | --- |

—

Resurser för lufttransport under samtidig vård.

| — | Resurser för akutsjukvårdsgrupp. |
| --- | --- |

—

Resurser för akutsjukvårdsgrupp.

| 2. | De resurser som avses i punkt 1 ska innefatta följande:






  a) | Resurser för luftburen bekämpning av skogsbränder med hjälp av flygplan. |
| --- | --- | --- |

2.

De resurser som avses i punkt 1 ska innefatta följande:

a)

Resurser för luftburen bekämpning av skogsbränder med hjälp av flygplan.

| b) | Resurser för luftburen bekämpning av skogsbränder med hjälp av helikoptrar. |
| --- | --- |

b)

Resurser för luftburen bekämpning av skogsbränder med hjälp av helikoptrar.

| c) | Resurser för lufttransport under samtidig vård av patienter med mycket smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

c)

Resurser för lufttransport under samtidig vård av patienter med mycket smittsamma sjukdomar.

| d) | Resurser för lufttransport under samtidig vård av katastrofoffer. |
| --- | --- |

d)

Resurser för lufttransport under samtidig vård av katastrofoffer.

| e) | Resurser för akutsjukvårdsgrupp (EMT) av typ 3: sluten remissvård.” |
| --- | --- |

e)

Resurser för akutsjukvårdsgrupp (EMT) av typ 3: sluten remissvård.”

| 4. | Följande artiklar ska införas som artiklarna 3a och 3b:

  ”Artikel 3a

  Totala beräknade kostnader för rescEU-resurser för lufttransport under samtidig vård

  1.   Alla kategorier av kostnader som anges i bilaga IA till beslut nr 1313/2013/EU ska beräknas med hänsyn tagen till de totala uppskattade kostnaderna för rescEU-resurser för lufttransport under samtidig vård.


  2.   Den kategori som avses i punkt 1 i bilaga IA till beslut nr 1313/2013/EU innefattande den totala beräknade kostnaden gällande resurser för lufttransport under samtidig vård dels av patienter med mycket smittsamma sjukdomar, dels av katastrofoffer, ska beräknas på grundval av de marknadspriser som är tillämpliga när resurserna förvärvas, hyrs eller leasas i enlighet med artikel 12.3 i beslut nr 1313/2013/EU. Om medlemsstater förvärvar, hyr eller leasar rescEU-resurser ska de förse kommissionen med skriftliga belägg för faktiska marknadspriser eller, i avsaknad av marknadspriser för vissa av resursens komponenter, med likvärdiga belägg.


  3.   De kategorier som avses i punkterna 2–8 i bilaga IA till beslut 1313/2013/EU innefattande de totala beräknade kostnaderna gällande resurser för lufttransport under samtidig vård dels av patienter med mycket smittsamma sjukdomar, dels av katastrofoffer, ska beräknas minst en gång under varje flerårig budgetram, med beaktande av den information som kommissionen har tillgång till, däribland inflation. Kommissionen använder sig av dessa kostnader i samband med tillhandahållandet av det årliga ekonomiska biståndet.


  4.   Den totala uppskattade kostnad som avses i punkterna 2 och 3 ska beräknas om minst en medlemsstat uttrycker intresse av att förvärva, hyra eller leasa en sådan rescEU-resurs.



  Artikel 3b
  Totala uppskattade kostnader för rescEU-resurser för akutsjukvårdsgrupp av typ 3

  1.   Alla kostnadskategorier som anges i bilaga IA till beslut nr 1313/2013/EU ska beräknas med hänsyn tagen till total uppskattade kostnader för akutsjukvårdsgrupp av typ 3. Sluten remissvård.


  2.   Den kategori som avses i punkt 1 i bilaga IA till beslut 1313/2013/EU innefattande den totala uppskattade kostnaden för akutsjukvårdsgrupper av typ 3: Sluten remissvård ska beräknas på grundval av de marknadspriser som gäller när resurserna förvärvas, hyrs eller leasas i enlighet med artikel 12.3 i beslut 1313/2013/EU. Om medlemsstater förvärvar, hyr eller leasar rescEU-resurser ska de förse kommissionen med skriftliga belägg för faktiska marknadspriser eller, i avsaknad av marknadspriser för vissa av resursens komponenter, med likvärdiga belägg.


  3.   De kategorier som avses i punkterna 2–8 i bilaga IA till beslut 1313/2013/EU innefattande den totala uppskattade kostnaden för akutsjukvårdsgrupper av typ 3: Sluten remissvård ska beräknas minst en gång under den period som omfattas av varje flerårig budgetram, med beaktande av information som kommissionen har tillgång till, däribland inflation. Kommissionen använder sig av dessa kostnader i samband med tillhandahållandet av det årliga ekonomiska biståndet.


  4.   Den totala uppskattade kostnad som avses i punkterna 2 och 3 ska beräknas om minst en medlemsstat uttrycker intresse av att förvärva, hyra eller leasa en sådan rescEU-resurs.” |
| --- | --- |

4.

Följande artiklar ska införas som artiklarna 3a och 3b:

”Artikel 3a

Totala beräknade kostnader för rescEU-resurser för lufttransport under samtidig vård

1.   Alla kategorier av kostnader som anges i bilaga IA till beslut nr 1313/2013/EU ska beräknas med hänsyn tagen till de totala uppskattade kostnaderna för rescEU-resurser för lufttransport under samtidig vård.

2.   Den kategori som avses i punkt 1 i bilaga IA till beslut nr 1313/2013/EU innefattande den totala beräknade kostnaden gällande resurser för lufttransport under samtidig vård dels av patienter med mycket smittsamma sjukdomar, dels av katastrofoffer, ska beräknas på grundval av de marknadspriser som är tillämpliga när resurserna förvärvas, hyrs eller leasas i enlighet med artikel 12.3 i beslut nr 1313/2013/EU. Om medlemsstater förvärvar, hyr eller leasar rescEU-resurser ska de förse kommissionen med skriftliga belägg för faktiska marknadspriser eller, i avsaknad av marknadspriser för vissa av resursens komponenter, med likvärdiga belägg.

3.   De kategorier som avses i punkterna 2–8 i bilaga IA till beslut 1313/2013/EU innefattande de totala beräknade kostnaderna gällande resurser för lufttransport under samtidig vård dels av patienter med mycket smittsamma sjukdomar, dels av katastrofoffer, ska beräknas minst en gång under varje flerårig budgetram, med beaktande av den information som kommissionen har tillgång till, däribland inflation. Kommissionen använder sig av dessa kostnader i samband med tillhandahållandet av det årliga ekonomiska biståndet.

4.   Den totala uppskattade kostnad som avses i punkterna 2 och 3 ska beräknas om minst en medlemsstat uttrycker intresse av att förvärva, hyra eller leasa en sådan rescEU-resurs.

Artikel 3b

Totala uppskattade kostnader för rescEU-resurser för akutsjukvårdsgrupp av typ 3

1.   Alla kostnadskategorier som anges i bilaga IA till beslut nr 1313/2013/EU ska beräknas med hänsyn tagen till total uppskattade kostnader för akutsjukvårdsgrupp av typ 3. Sluten remissvård.

2.   Den kategori som avses i punkt 1 i bilaga IA till beslut 1313/2013/EU innefattande den totala uppskattade kostnaden för akutsjukvårdsgrupper av typ 3: Sluten remissvård ska beräknas på grundval av de marknadspriser som gäller när resurserna förvärvas, hyrs eller leasas i enlighet med artikel 12.3 i beslut 1313/2013/EU. Om medlemsstater förvärvar, hyr eller leasar rescEU-resurser ska de förse kommissionen med skriftliga belägg för faktiska marknadspriser eller, i avsaknad av marknadspriser för vissa av resursens komponenter, med likvärdiga belägg.

3.   De kategorier som avses i punkterna 2–8 i bilaga IA till beslut 1313/2013/EU innefattande den totala uppskattade kostnaden för akutsjukvårdsgrupper av typ 3: Sluten remissvård ska beräknas minst en gång under den period som omfattas av varje flerårig budgetram, med beaktande av information som kommissionen har tillgång till, däribland inflation. Kommissionen använder sig av dessa kostnader i samband med tillhandahållandet av det årliga ekonomiska biståndet.

4.   Den totala uppskattade kostnad som avses i punkterna 2 och 3 ska beräknas om minst en medlemsstat uttrycker intresse av att förvärva, hyra eller leasa en sådan rescEU-resurs.”

| 5. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

5.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2019.

På kommissionens vägnar

Christos STYLIANIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 924.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/570 av den 8 april 2019 om fastställande av regler för genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut 1313/2013/EU vad gäller rescEU-resurser och om ändring av kommissionens genomförandebeslut 2014/762/EU (EUT L 99, 10.4.2019, s. 41).

2

---

BILAGA

I bilaga I ska följande avsnitt 3, 4 och 5 läggas till:

”3.   Resurser för lufttransport under samtidig vård av patienter med mycket smittsamma sjukdomar

| Uppgifter | — | Lufttransport, med behandling under flygning av patienter med mycket smittsamma sjukdomar, till specialiserade vårdinrättningar i unionen. |
| --- | --- | --- |

Uppgifter

—

Lufttransport, med behandling under flygning av patienter med mycket smittsamma sjukdomar, till specialiserade vårdinrättningar i unionen.

Resurser

| — | Luftfartyg med en kapacitet att transportera en eller flera patienter med mycket smittsamma sjukdomar per flygning. |
| --- | --- |

—

Luftfartyg med en kapacitet att transportera en eller flera patienter med mycket smittsamma sjukdomar per flygning.

| — | Möjlighet att flyga dygnet runt. |
| --- | --- |

—

Möjlighet att flyga dygnet runt.

Huvudkomponenter

| — | System för säker vård under flygning av patienter med mycket smittsamma sjukdomar, däribland intensivvård  (1):






  — | Lämpligt utbildad sjukvårdspersonal för vård av en eller flera patienter med mycket smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- | --- |

—

System för säker vård under flygning av patienter med mycket smittsamma sjukdomar, däribland intensivvård  (1):

—

Lämpligt utbildad sjukvårdspersonal för vård av en eller flera patienter med mycket smittsamma sjukdomar.

| — | Särskild teknisk utrustning och sjukvårdsutrustning ombord för vård under flygning av patienter med mycket smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Särskild teknisk utrustning och sjukvårdsutrustning ombord för vård under flygning av patienter med mycket smittsamma sjukdomar.

| — | Lämpliga förfaranden för isolering och behandling av patienter med mycket smittsamma sjukdomar under lufttransport. |
| --- | --- |

—

Lämpliga förfaranden för isolering och behandling av patienter med mycket smittsamma sjukdomar under lufttransport.

| — | Stöd:






  — | Flygbesättning anpassad till antalet patienter med mycket smittsamma sjukdomar och flygningens längd. |
| --- | --- | --- |

—

Stöd:

—

Flygbesättning anpassad till antalet patienter med mycket smittsamma sjukdomar och flygningens längd.

| — | Lämpliga förfaranden för hanteringen av utrustning och avfall samt dekontaminering enligt etablerade internationella standarder, bland annat, i förekommande fall, relevant unionslagstiftning. |
| --- | --- |

—

Lämpliga förfaranden för hanteringen av utrustning och avfall samt dekontaminering enligt etablerade internationella standarder, bland annat, i förekommande fall, relevant unionslagstiftning.

Autonomi

| — | Magasinering och underhåll av modulens utrustning. |
| --- | --- |

—

Magasinering och underhåll av modulens utrustning.

| — | Utrustning för kommunikation med relevanta partner, i synnerhet de som ansvarar för samordningen på plats. |
| --- | --- |

—

Utrustning för kommunikation med relevanta partner, i synnerhet de som ansvarar för samordningen på plats.

Utsändning

| — | Avgång möjlig högst ett dygn efter det att erbjudandet har godtagits. |
| --- | --- |

—

Avgång möjlig högst ett dygn efter det att erbjudandet har godtagits.

| — | Vid interkontinentala lufttransporter, möjlighet att utföra 12-timmarsflygningar utan bränslepåfyllning. |
| --- | --- |

—

Vid interkontinentala lufttransporter, möjlighet att utföra 12-timmarsflygningar utan bränslepåfyllning.

4.   Resurser för lufttransport under samtidig vård av katastrofoffer

| Uppgifter | — | Lufttransporter av katastrofoffer till vårdinrättningar i unionen. |
| --- | --- | --- |

Uppgifter

—

Lufttransporter av katastrofoffer till vårdinrättningar i unionen.

Resurser

| — | Luftfartyg med en övergripande kapacitet att transportera minst sex patienter i behov av intensivvård och med kapacitet att transportera patienter på bår eller i sittande ställning, eller bådadera. |
| --- | --- |

—

Luftfartyg med en övergripande kapacitet att transportera minst sex patienter i behov av intensivvård och med kapacitet att transportera patienter på bår eller i sittande ställning, eller bådadera.

| — | Möjlighet att flyga dygnet runt. |
| --- | --- |

—

Möjlighet att flyga dygnet runt.

Huvudkomponenter

| — | Sjukvård under flygning, däribland intensivvård:






  — | Lämpligt utbildad sjukvårdspersonal som kan tillhandahålla vård ombord av olika typer av patienter, |
| --- | --- | --- |

—

Sjukvård under flygning, däribland intensivvård:

—

Lämpligt utbildad sjukvårdspersonal som kan tillhandahålla vård ombord av olika typer av patienter,

| — | Särskild teknisk utrustning och sjukvårdsutrustning ombord för kontinuerlig lämplig vård av olika typer av patienter under flygning. |
| --- | --- |

—

Särskild teknisk utrustning och sjukvårdsutrustning ombord för kontinuerlig lämplig vård av olika typer av patienter under flygning.

| — | Lämpliga förfaranden för att säkerställa transport och vård av patienter under flygning. |
| --- | --- |

—

Lämpliga förfaranden för att säkerställa transport och vård av patienter under flygning.

| — | Stöd:






  — | Flygbesättning och sjukvårdspersonal anpassad till antalet och typen av patienter och flygningens längd. |
| --- | --- | --- |

—

Stöd:

—

Flygbesättning och sjukvårdspersonal anpassad till antalet och typen av patienter och flygningens längd.

Autonomi

| — | Magasinering och underhåll av modulens utrustning. |
| --- | --- |

—

Magasinering och underhåll av modulens utrustning.

| — | Utrustning för kommunikation med relevanta partner, i synnerhet de som ansvarar för samordningen på plats. |
| --- | --- |

—

Utrustning för kommunikation med relevanta partner, i synnerhet de som ansvarar för samordningen på plats.

Utsändning

| — | Avgång möjlig högst ett dygn efter det att erbjudandet har godtagits. |
| --- | --- |

—

Avgång möjlig högst ett dygn efter det att erbjudandet har godtagits.

| — | För flygplan, möjlighet att utföra 6-timmarsflygningar utan bränslepåfyllning. |
| --- | --- |

—

För flygplan, möjlighet att utföra 6-timmarsflygningar utan bränslepåfyllning.

5.   Resurser för akutsjukvårdsgrupp (EMT) av typ 3: Sluten remissvård

| Uppgifter | — | Erbjuda sluten remissvård och komplicerad kirurgi enligt WHO:s globala EMT-initiativ. |
| --- | --- | --- |

Uppgifter

—

Erbjuda sluten remissvård och komplicerad kirurgi enligt WHO:s globala EMT-initiativ.

Resurser

| — | Minsta vårdkapacitet i enlighet med WHO:s globala EMT-initiativ. |
| --- | --- |

—

Minsta vårdkapacitet i enlighet med WHO:s globala EMT-initiativ.

| — | Dag och natt-tjänster (om nödvändigt 24/7): |
| --- | --- |

—

Dag och natt-tjänster (om nödvändigt 24/7):

Huvudkomponenter

| — | I enlighet med WHO:s globala EMT-initiativ. |
| --- | --- |

—

I enlighet med WHO:s globala EMT-initiativ.

Autonomi

| — | Gruppen bör ha tillräcklig autonomi under hela utsändningstiden. Artikel 12 i genomförandebeslut 2014/762/EU är tillämplig och dessutom standarderna i WHO:s globala EMT-initiativ. |
| --- | --- |

—

Gruppen bör ha tillräcklig autonomi under hela utsändningstiden. Artikel 12 i genomförandebeslut 2014/762/EU är tillämplig och dessutom standarderna i WHO:s globala EMT-initiativ.

Utsändning

| — | Avgång möjlig inom högst 48–72 timmar efter det att erbjudandet har godtagits, och förmåga att vara operativa på plats inom 5–7 dagar. |
| --- | --- |

—

Avgång möjlig inom högst 48–72 timmar efter det att erbjudandet har godtagits, och förmåga att vara operativa på plats inom 5–7 dagar.

| — | Förmåga att vara operativ under minst 8 veckor utanför unionen, och i minst 14 dagar inom unionen.”. |
| --- | --- |

—

Förmåga att vara operativ under minst 8 veckor utanför unionen, och i minst 14 dagar inom unionen.”.

---

(1)  Ett sådant system kan omfatta containermetoden.

1

---

| 20.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/61

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1931

av den 19 november 2019

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2019) 8424]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1900 (5) till följd av fall av afrikansk svinpest i Rumänien. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1900 (5) till följd av fall av afrikansk svinpest i Rumänien.

| (2) | I rådets direktiv 2002/60/EG (6) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skydds- och övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar och andra åtgärder för utrotning av denna sjukdom. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 2002/60/EG (6) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skydds- och övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar och andra åtgärder för utrotning av denna sjukdom.

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/1900 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin konstaterats i Polen. Dessutom har den epidemiologiska situationen i Litauen förbättrats vad gäller tamsvin på grund av de åtgärder som den medlemsstaten tillämpar i enlighet med direktiv 2002/60/EG. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/1900 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin konstaterats i Polen. Dessutom har den epidemiologiska situationen i Litauen förbättrats vad gäller tamsvin på grund av de åtgärder som den medlemsstaten tillämpar i enlighet med direktiv 2002/60/EG.

| (4) | Eftersom de åtgärder som tillämpas i Litauen enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artiklarna 10.4 b och 10.5 bör, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i Terrestrial Animal Health Code från Världsorganisationen för djurhälsa (nedan kallad OIE-koden), vissa områden i förvaltningsdistrikten Šiauliai och Marijampolė i Litauen som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu förtecknas i del II i den bilagan, med hänsyn till att tremånadersperioden från dagen för den slutliga rengöringen och desinfektionen av den smittade anläggningen löper ut och inga utbrott av afrikansk svinpest har inträffat i dessa områden under de senaste tre månaderna, i enlighet med OIE-koden. Eftersom de områden där den epidemiologiska situationen fortfarande utvecklas och förändras förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i den delen, vilket skett i detta fall. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom de åtgärder som tillämpas i Litauen enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artiklarna 10.4 b och 10.5 bör, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i Terrestrial Animal Health Code från Världsorganisationen för djurhälsa (nedan kallad OIE-koden), vissa områden i förvaltningsdistrikten Šiauliai och Marijampolė i Litauen som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu förtecknas i del II i den bilagan, med hänsyn till att tremånadersperioden från dagen för den slutliga rengöringen och desinfektionen av den smittade anläggningen löper ut och inga utbrott av afrikansk svinpest har inträffat i dessa områden under de senaste tre månaderna, i enlighet med OIE-koden. Eftersom de områden där den epidemiologiska situationen fortfarande utvecklas och förändras förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i den delen, vilket skett i detta fall.

| (5) | Efter dessa nyligen inträffade fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Polen har regionaliseringen i den medlemsstaten omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

Efter dessa nyligen inträffade fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Polen har regionaliseringen i den medlemsstaten omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa förändringar måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (6) | I november 2019 konstaterades två fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i distrikten Wschowski och Nowosolski i Polen i ett område som för närvarande inte är förtecknat i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU, och som ligger mindre än tre hundra kilometer från det närmaste område som för närvarande är förtecknat i bilagan. Dessa fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i delarna I och II i den bilagan. |
| --- | --- |

(6)

I november 2019 konstaterades två fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i distrikten Wschowski och Nowosolski i Polen i ett område som för närvarande inte är förtecknat i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU, och som ligger mindre än tre hundra kilometer från det närmaste område som för närvarande är förtecknat i bilagan. Dessa fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i delarna I och II i den bilagan.

| (7) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Litauen och Polen och tas med i förteckningarna i delarna I och II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Litauen och Polen och tas med i förteckningarna i delarna I och II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 november 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1900 av den 12 november 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 292, 13.11.2019, s. 4).

5

(6)  Rådets direktiv 2002/60/EG av den 27 juni 2002 om särskilda bestämmelser för bekämpning av afrikansk svinpest och om ändring av direktiv 92/119/EEG beträffande Teschensjuka och afrikansk svinpest (EGT L 192, 20.7.2002, s. 27).

6

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| Rue Mersinhat, |
| --- |

Rue Mersinhat,

| La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N818jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- |

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- |

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| Le Routeux, |
| --- |

Le Routeux,

| Rue d’Orgéo, |
| --- |

Rue d’Orgéo,

| Rue de la Vierre, |
| --- |

Rue de la Vierre,

| Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- |

Rue du Bout-d’en-Bas,

| Rue Sous l’Eglise, |
| --- |

Rue Sous l’Eglise,

| Rue Notre-Dame, |
| --- |

Rue Notre-Dame,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- |

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l’Ermitage, |
| --- |

Route de l’Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l’Eglise, |
| --- |

Rue de l’Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- |

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| Frontière avec la France, |
| --- |

Frontière avec la France,

| La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange,

| La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| Rue du Fet, |
| --- |

Rue du Fet,

| Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

Rue de l’Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- |

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| Rue des Bruyères, |
| --- |

Rue des Bruyères,

| Rue de Neufchâteau, |
| --- |

Rue de Neufchâteau,

| Rue de la Motte, |
| --- |

Rue de la Motte,

| La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 950950, 950960, 950970, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 951950, 952050, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 952750, 952850, 953270, 953350, 953450, 953510, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 950950, 950960, 950970, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 951950, 952050, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 952750, 952850, 953270, 953350, 953450, 953510, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 601650, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 601650, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest: 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest: 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 404650, 404750, 405450, 405550, 405650, 405750, 405850, 406450, 406550, 406650 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 404650, 404750, 405450, 405550, 405650, 405750, 405850, 406450, 406550, 406650 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904250, 904350, 904950, 904960, 905050, 905060, 905070, 905080, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703360, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703360, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 751250, 751260, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 751250, 751260, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 252460, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573350, 573360, 573450, 573850, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577950, 578850, 578950, 579250, 579550, 579650, 579750, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573350, 573360, 573450, 573850, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577950, 578850, 578950, 579250, 579550, 579650, 579750, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Alsėdžių, Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Alsėdžių, Babrungo, Kulių, Nausodžio, Paukštakių, Platelių, Plungės miesto, Šateikių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Rudka, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Rudka, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biaław powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biaław powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Puszcza Mariańska, Wiskitki i miasto Żyrardów w powiecie żyrardowskim, |
| --- |

gminy Puszcza Mariańska, Wiskitki i miasto Żyrardów w powiecie żyrardowskim,

| gminy Błędów, Nowe Miasto nad Pilicą i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Błędów, Nowe Miasto nad Pilicą i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim,

| gminy Iłża, Jedlińsk, Kowala, Przytyk, Skaryszew, Wierzbica, Wolanów i Zakrzew w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Iłża, Jedlińsk, Kowala, Przytyk, Skaryszew, Wierzbica, Wolanów i Zakrzew w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Chotcza, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Chotcza, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Wilkołaz, Zakrzówek i część gminy Urzędów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 833 w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Wilkołaz, Zakrzówek i część gminy Urzędów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 833 w powiecie kraśnickim,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gmina Potok Górny w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gmina Potok Górny w powiecie biłgorajskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Wielkie Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Wielkie Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, Wiązownica, Radymno z miastem Radymno i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, Wiązownica, Radymno z miastem Radymno i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim,

| gminy Bojanów, Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Bojanów, Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| gmina Sieniawa i Tryńcza w powiecie przeworskim, |
| --- |

gmina Sieniawa i Tryńcza w powiecie przeworskim,

| powiat leżajski, |
| --- |

powiat leżajski,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Lipnik, Opatów, Wojciechowice, Sadowie i część gminy Ożarów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gmina Brody w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Brody w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| w województwie łódzkim:





  gminy Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Kowiesy, Nowy Kawęczyn i Skierniewice w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Kowiesy, Nowy Kawęczyn i Skierniewice w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| w województwie pomorskim:





  powiat nowodworski, |
| --- |

w województwie pomorskim:

powiat nowodworski,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Szlichtyngowa i Wschowa w powiecie wschowskim,

| gminy Bytom Odrzański, Kolsko, Kożuchów, Nowe Miasteczko, Otyń, miasto Nowa Sól, część gminy wiejskiej Nowa Sól położona na południe i na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 315 biegnącą od granicy miasta Nowa Sól do skrzyżowania z drogą nr 321 i drogę nr 321 biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Bytom Odrzański, Kolsko, Kożuchów, Nowe Miasteczko, Otyń, miasto Nowa Sól, część gminy wiejskiej Nowa Sól położona na południe i na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 315 biegnącą od granicy miasta Nowa Sól do skrzyżowania z drogą nr 321 i drogę nr 321 biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Bojadła, Kargowa, Sulechów, Trzebiechów i Zabór w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Bojadła, Kargowa, Sulechów, Trzebiechów i Zabór w powiecie zielonogórskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gmina Niegosławice w powiecie żagańskim, |
| --- |

gmina Niegosławice w powiecie żagańskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Głogów z miastem Głogów, Pęcław, Jerzmanowa i Żukowice w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Głogów z miastem Głogów, Pęcław, Jerzmanowa i Żukowice w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Grębocice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Grębocice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

| powiat wolsztyński. |
| --- |

powiat wolsztyński.

7.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

8.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Košice-mesto, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-mesto,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II. |
| --- | --- |

—

in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II.

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by: |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

| La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- |

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- |

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| La rue de Neufchâteau, |
| --- |

La rue de Neufchâteau,

| La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- |

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| La rue de l’Accord, |
| --- |

La rue de l’Accord,

| La rue du Fet, |
| --- |

La rue du Fet,

| La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- |

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų ir Stalgėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Klukowo, Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby i Słubice w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby i Słubice w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Belsk Duży, Goszczyn, Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Goszczyn, Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| gminy Mszczonów i Radziejowice w powiecie żyrardowskim, |
| --- |

gminy Mszczonów i Radziejowice w powiecie żyrardowskim,

| gminy Białobrzegi i Promna w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi i Promna w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza i Tarnogród część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza i Tarnogród część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| gminy Chrzanów i Dzwola w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Chrzanów i Dzwola w powiecie janowskim,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Annopol, Dzierzkowice, Gościeradów i część gminy Urzędów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 833 w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice, Gościeradów i część gminy Urzędów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 833 w powiecie kraśnickim,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gmina Adamówka w powiecie przeworskim, |
| --- |

gmina Adamówka w powiecie przeworskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| w województwie lubuskim:





  gmina Sława w powiecie wschowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Sława w powiecie wschowskim,

| gmina Kolsko, Siedlisko i część gminy wiejskiej Nowa Sól położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi: nr 315 biegnącą od granicy miasta Nowa Sól do skrzyżowania z drogą nr 321 i drogę nr 321 biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gmina Kolsko, Siedlisko i część gminy wiejskiej Nowa Sól położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi: nr 315 biegnącą od granicy miasta Nowa Sól do skrzyżowania z drogą nr 321 i drogę nr 321 biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Kotla w powiecie głogowskim. |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Kotla w powiecie głogowskim.

8.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde. |
| --- | --- |

—

in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Ďurkov, Kalša, Košický Klečenov, Nový Salaš, Rákoš, Ruskov, Skároš, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica and Trstené pri Hornáde.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | in the region of Shumen:






  — | in the municipality of Shumen:






  — | Salmanovo, |
| --- | --- | --- | --- |

—

in the region of Shumen:

—

in the municipality of Shumen:

—

Salmanovo,

| — | Radko Dimitrivo, |
| --- | --- |

—

Radko Dimitrivo,

| — | Vetrishte, |
| --- | --- |

—

Vetrishte,

| — | Kostena reka, |
| --- | --- |

—

Kostena reka,

| — | Vehtovo, |
| --- | --- |

—

Vehtovo,

| — | Ivanski, |
| --- | --- |

—

Ivanski,

| — | Kladenets, |
| --- | --- |

—

Kladenets,

| — | Drumevo, |
| --- | --- |

—

Drumevo,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Varbitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitsa,

| — | in the region of Varna:






  — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Varna:

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadiya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadiya,

| — | in the region of Veliko Tarnovo:






  — | the whole municipality of Svishtov, |
| --- | --- | --- |

—

in the region of Veliko Tarnovo:

—

the whole municipality of Svishtov,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strajitsa, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strajitsa,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą i Naruszewo w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą i Naruszewo w powiecie płońskim,

| gminy Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim,

| część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Judeţului Maramureş. |
| --- | --- |

—

Judeţului Maramureş.

5.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | the whole district of Trebisov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebisov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---