# Uradni list L 263/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 263 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6216. oktober 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 263

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6216. oktober 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1725 z dne 9. oktobra 2019 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Telemea de Sibiu (ZGO)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1726 z dne 15. oktobra 2019 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2019, zaradi prelova v preteklih letih | 3 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/1727 z dne 7. oktobra 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, kar zadeva ministrsko izjavo in strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP) za obdobje 2019–2025 | 9 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1728 z dne 15. oktobra 2019 o harmoniziranih standardih za igrače, pripravljenih v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 32 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1729 z dne 15. oktobra 2019 o harmoniziranem standardu za ugotavljanje skladnosti, pripravljenem v podporo uredbama (ES) št. 765/2008 in (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter aktom Unije, ki vsebujejo referenčne določbe Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 36 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1725 z dne 9. oktobra 2019 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Telemea de Sibiu (ZGO))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1726 z dne 15. oktobra 2019 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2019, zaradi prelova v preteklih letih

3

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/1727 z dne 7. oktobra 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, kar zadeva ministrsko izjavo in strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP) za obdobje 2019–2025

9

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1728 z dne 15. oktobra 2019 o harmoniziranih standardih za igrače, pripravljenih v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta

32

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1729 z dne 15. oktobra 2019 o harmoniziranem standardu za ugotavljanje skladnosti, pripravljenem v podporo uredbama (ES) št. 765/2008 in (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter aktom Unije, ki vsebujejo referenčne določbe Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

36

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2018/1832 z dne 5. novembra 2018 o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 zaradi izboljšanja preskusov in postopkov za homologacijo emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil, vključno s tistimi za skladnost v prometu in dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, ter zaradi uvedbe naprav za spremljanje porabe goriva in električne energije ( UL L 301 27.11.2018 ) | 41 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2018/1832 z dne 5. novembra 2018 o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 zaradi izboljšanja preskusov in postopkov za homologacijo emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil, vključno s tistimi za skladnost v prometu in dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, ter zaradi uvedbe naprav za spremljanje porabe goriva in električne energije ( UL L 301 27.11.2018 )

( UL L 301 27.11.2018 )

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 263/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1725

z dne 9. oktobra 2019

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Telemea de Sibiu“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Romunije za registracijo imena „Telemea de Sibiu“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Romunije za registracijo imena „Telemea de Sibiu“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Telemea de Sibiu“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Telemea de Sibiu“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Telemea de Sibiu“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.3 Siri iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. oktobra 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil
  HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 203, 17.6.2019, str. 7.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 16.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 263/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 263/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1726

z dne 15. oktobra 2019

o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2019, zaradi prelova v preteklih letih

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (1) ter zlasti člena 105(1), (2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ribolovne kvote za leto 2018 so bile določene z:






  — | Uredbo Sveta (EU) 2016/2285 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Ribolovne kvote za leto 2018 so bile določene z:

—

Uredbo Sveta (EU) 2016/2285 (2),

| — | Uredbo Sveta (EU) 2017/1970 (3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) 2017/1970 (3),

| — | Uredbo Sveta (EU) 2017/2360 (4) in |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) 2017/2360 (4) in

| — | Uredbo Sveta (EU) 2018/120 (5). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) 2018/120 (5).

| (2) | Ribolovne kvote za leto 2019 so bile določene z:






  — | Uredbo Sveta (EU) 2018/1628 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Ribolovne kvote za leto 2019 so bile določene z:

—

Uredbo Sveta (EU) 2018/1628 (6),

| — | Uredbo Sveta (EU) 2018/2025 (7), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) 2018/2025 (7),

| — | Uredbo Sveta (EU) 2018/2058 (8) in |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) 2018/2058 (8) in

| — | Uredbo Sveta (EU) 2019/124 (9). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) 2019/124 (9).

| (3) | Kadar Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovne kvote, ki so ji bile dodeljene, v skladu s členom 105(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 izvede odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice. |
| --- | --- |

(3)

Kadar Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovne kvote, ki so ji bile dodeljene, v skladu s členom 105(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 izvede odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice.

| (4) | Člen 105(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1224/2009 določa, da se morajo ti odbitki izvesti v naslednjem letu ali letih z uporabo ustreznih množilnih količnikov, določenih v navedenem členu. |
| --- | --- |

(4)

Člen 105(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1224/2009 določa, da se morajo ti odbitki izvesti v naslednjem letu ali letih z uporabo ustreznih množilnih količnikov, določenih v navedenem členu.

| (5) | Nekatere države članice so prekoračile svoje ribolovne kvote za leto 2018. Zato je primerno, da se za leto 2019, in če je ustrezno, poznejša leta za prelovljene staleže izvedejo odbitki od ribolovnih kvot, ki so jim bile dodeljene. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere države članice so prekoračile svoje ribolovne kvote za leto 2018. Zato je primerno, da se za leto 2019, in če je ustrezno, poznejša leta za prelovljene staleže izvedejo odbitki od ribolovnih kvot, ki so jim bile dodeljene.

| (6) | V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1969 (10) in Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/479 (11) so določeni odbitki od ribolovnih kvot za nekatere države in vrste za leto 2018. Vendar so bili za nekatere države članice odbitki, ki se uporabljajo za nekatere vrste, večji od njihovih razpoložljivih kvot za leto 2018 in se zato v navedenem letu niso mogli v celoti izvesti. Za zagotovitev, da se v teh primerih za zadevne staleže odbije celotna količina, bi bilo treba preostale količine upoštevati pri določanju odbitkov od kvot za leto 2019 in po potrebi od poznejših kvot. |
| --- | --- |

(6)

V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1969 (10) in Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/479 (11) so določeni odbitki od ribolovnih kvot za nekatere države in vrste za leto 2018. Vendar so bili za nekatere države članice odbitki, ki se uporabljajo za nekatere vrste, večji od njihovih razpoložljivih kvot za leto 2018 in se zato v navedenem letu niso mogli v celoti izvesti. Za zagotovitev, da se v teh primerih za zadevne staleže odbije celotna količina, bi bilo treba preostale količine upoštevati pri določanju odbitkov od kvot za leto 2019 in po potrebi od poznejših kvot.

| (7) | Po spremembah opredelitev območij staležev iz Uredbe (EU) 2019/124 bi bilo treba preostanek odbitka, ki se uporablja za Belgijo zaradi prelova valovito progaste raže v vodah Unije območja 7d (RJU/07D.) v letu 2017, odšteti od kvote za leto 2019 za valovito progasto ražo v vodah Unije območij 7d in 7e (RJU/7DE.). |
| --- | --- |

(7)

Po spremembah opredelitev območij staležev iz Uredbe (EU) 2019/124 bi bilo treba preostanek odbitka, ki se uporablja za Belgijo zaradi prelova valovito progaste raže v vodah Unije območja 7d (RJU/07D.) v letu 2017, odšteti od kvote za leto 2019 za valovito progasto ražo v vodah Unije območij 7d in 7e (RJU/7DE.).

| (8) | Odbitki od ribolovnih kvot, kot so določeni s to uredbo, bi se morali uporabljati brez poseganja v odbitke od kvot za leto 2019 v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 185/2013 (12). |
| --- | --- |

(8)

Odbitki od ribolovnih kvot, kot so določeni s to uredbo, bi se morali uporabljati brez poseganja v odbitke od kvot za leto 2019 v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 185/2013 (12).

| (9) | Ker so kvote izražene v tonah, se prelov, manjši od ene tone, ne upošteva – |
| --- | --- |

(9)

Ker so kvote izražene v tonah, se prelov, manjši od ene tone, ne upošteva –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ribolovne kvote za leto 2019, določene v uredbah (EU) 2018/1628, (EU) 2018/2025, (EU) 2018/2058 in (EU) 2019/124, se zmanjšajo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

2.   Odstavek 1 se uporablja brez poseganja v odbitke iz Izvedbene uredbe (EU) št. 185/2013.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. oktobra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2016/2285 z dne 12. decembra 2016 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Unije za določene staleže globokomorskih rib za leti 2017 in 2018 in o spremembi Uredbe (EU) 2016/72 (UL L 344, 17.12.2016, str. 32).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) 2017/1970 z dne 27. oktobra 2017 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2018 uporabljajo v Baltskem morju, ter spremembi Uredbe (EU) 2017/127 (UL L 281, 31.10.2017, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (EU) 2017/2360 z dne 11. decembra 2017 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2018 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju (UL L 337, 19.12.2017, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) 2018/120 z dne 23. januarja 2018 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2018 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije, ter o spremembi Uredbe Sveta (EU) 2017/127 (UL L 27, 31.1.2018, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (EU) 2018/1628 z dne 30. oktobra 2018 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju, ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/120 glede nekaterih ribolovnih možnosti v drugih vodah (UL L 272, 31.10.2018, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) 2018/2025 z dne 17. decembra 2018 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Unije za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2019 in 2020 (UL L 325, 20.12.2018, str. 7).

7

(8)  Uredba Sveta (EU) 2018/2058 z dne 17. decembra 2018 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju (UL L 329, 27.12.2018, str. 8).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) 2019/124 z dne 30. januarja 2019 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 29, 31.1.2019, str. 1).

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1969 z dne 12. decembra 2018 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2018, zaradi prelova v preteklih letih (UL L 316, 13.12.2018, str. 12).

10

(11)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/479 z dne 22. marca 2019 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže v letu 2018, zaradi prelova drugih staležev v preteklih letih ter o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1969 (UL L 82, 25.3.2019, str. 6).

11

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 185/2013 z dne 5. marca 2013 o odbitkih od nekaterih ribolovnih kvot za skušo, dodeljenih Španiji za leto 2013 in naslednja leta, zaradi prelova v letu 2009 (UL L 62, 6.3.2013, str. 1).

12

---

PRILOGA

ODBITKI OD RIBOLOVNIH KVOT ZA LETO 2019 ZA STALEŽE RIB, KI SO BILI PRELOVLJENI

| Država članica | Oznaka vrste | Oznaka območja | Ime vrste | Ime območja | Začetna kvota za leto 2018 (v kilogramih) | Dovoljeni iztovori za leto 2018 (celotna prilagojena količina v kilogramih)
   (1) | Skupni ulov v letu 2018 (količina v kilogramih) | Poraba kvote, povezana z dovoljenim iztovorom | Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom (količina v kilogramih) | Množilni količnik
   (2) | Dodatni množilni faktor
   (3)
  ,
   (4) | Neporavnani odbitki iz prejšnjih let
   (5)


  (količina v kilogramih) | Odbitki za leto 2019 (količina v kilogramih) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | RJE | 7FG. | drobnooka raža | vode Unije območij 7f in 7g | 14 000 | 15 400 | 19 888 | 129,14 % | 4 488 | 1,00 | / | / | 4 488 |
| BE | RJU | 07D. (6) | valovito progasta raža | vode Unije območja 7d | 2 000 | 969 | 1 394 | 143,86 % | 425 (7) | ni relevantno | ni relevantno | 2 617 | 2 617 |
| DE | COD | 3BC + 24 | trska | podrazdelki 22–24 | 1 194 000 | 1 349 400 | 1 393 360 | 103,26 % | 43 960 | / | C (8) | / | 43 960 |
| DK | COD | 3BC + 24 | trska | podrazdelki 22–24 | 2 444 000 | 2 594 270 | 2 617 780 | 100,91 % | 23 510 | / | C (8) | / | 23 510 |
| ES | BET | ATLANT | veleoki tun | Atlantski ocean | 9 791 920 | 9 281 920 | 9 756 069 | 105,11 % | 474 149 | / | C (8) | / | 474 149 |
| ES | GHL | 1N2AB. | grenlandska morska plošča | norveške vode območij 1 in 2 | / | 0 | 27 736 | ni relevantno | 27 736 | 1,00 | A | / | 41 604 |
| ES | GHL | N3LMNO | grenlandska morska plošča | NAFO 3LMNO | 4 534 000 | 4 496 772 | 4 508 020 | 100,25 % | 11 248 | / | A (8) + C (8) | / | 11 248 |
| ES | NEP | *07U16 | škamp | funkcionalna enota 16 podobmočja ICES 7 | 825 000 | 155 000 | 158 375 | 102,18 % | 3 375 | / | / | / | 3 375 |
| ES | RJU | 9-C. | valovito progasta raža | vode Unije območja 9 | 15 000 | 15 000 | 17 067 | 113,78 % | 2 067 | 1,00 | / | / | 2 067 |
| ES | YFT | IOTC | rumenoplavuti tun | območje pristojnosti IOTC | 45 682 000 | 45 354 940 | 44 964 373 | 99,14 % | –390 567  (9) | ni relevantno | ni relevantno | 2 138 460 | 2 138 460 |
| EE | COD | N3M. | trska | NAFO 3M | 124 000 | 916 170 | 953 232 | 104,05 % | 37 062 | / | / | / | 37 062 |
| FR | GHL | 1N2AB. | grenlandska morska plošča | norveške vode območij 1 in 2 | / | 0 | 18 084 | ni relevantno | 18 084 | 1,00 | / | / | 18 084 |
| IE | HER | 07A/MM | sled | območje 7a | 1 826 000 | 1 850 311 | 1 979 666 | 106,99 % | 129 355 | / | / | / | 129 355 |
| IE | MAC | 2CX14- | skuša | območja 6, 7, 8a, 8b, 8d in 8e; vode Unije in mednarodne vode območja 5b; mednarodne vode območij 2a, 12 in 14 | 69 141 000 | 66 541 055 | 66 965 925 | 100,64 % | 424 870 | / | / | / | 424 870 |
| NL | POK | 2C3A4 | saj | območji 3a in 4; vode Unije območja 2a | 110 000 | 210 994 | 265 115 | 125,65 % | 54 121 | 1,00 | / | / | 54 121 |
| NL | WHG | 56-14 | mol | območje 6; vode Unije in mednarodne vode območja 5b; mednarodne vode območij 12 in 14 | / | 0 | 4 492 | ni relevantno | 4 492 | 1,00 | / | / | 4 492 |
| PL | COD | 3BC + 24 | trska | podrazdelki 22–24 | 654 000 | 786 200 | 858 164 | 109,15 % | 71 964 | / | C (8) | 32 331 | 104 295 |
| PT | ALF | 3X14- | sluzoglavka | vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV | 182 000 | 179 044 | 184 010 | 102,77 % | 4 966 | / | / | / | 4 966 |
| PT | BET | ATLANT | veleoki tun | Atlantski ocean | 3 717 470 | 4 152 470 | 4 405 184 | 106,09 % | 252 714 | / | C (8) | / | 252 714 |
| PT | BFT | AE45WM | modroplavuti tun | Atlantski ocean vzhodno od 45° Z in Sredozemsko morje | 470 190 | 437 190 | 450 343 | 103,01 % | 13 153 | / | C (8) | / | 13 153 |
| PT | BUM | ATLANT | sinja jadrovnica | Atlantski ocean | 50 440 | 45 428 | 74 337 | 163,64 % | 28 909 | 1,00 | A | / | 43 364 |
| PT | RJU | 9-C. | valovito progasta raža | vode Unije območja 9 | 15 000 | 33 000 | 36 295 | 109,98 % | 3 295 | / | / | / | 3 295 |
| UK | COD | N1GL14 | trska | grenlandske vode območja NAFO 1F in grenlandske vode območij 5, 12 in 14 | 382 000 | 497 520 | 512 187 | 102,95 % | 14 667 | / | / | / | 14 667 |
| UK | GHL | 1N2AB. | grenlandska morska plošča | norveške vode območij 1 in 2 | 25 000 | 22 000 | 24 434 | 111,06 % | 2 434 | 1,00 | / | / | 2 434 |
| UK | HER | 4AB. | sled | vode Unije in norveške vode območja 4 severno od 53° 30′ S | 79 381 000 | 84 694 795 | 84 739 599 | 100,05 % | 44 804 | / | / | / | 44 804 |
| UK | MAC | 2CX14- | skuša | območja 6, 7, 8a, 8b, 8d in 8e; vode Unije in mednarodne vode območja 5b; mednarodne vode območij 2a, 12 in 14 | 190 143 000 | 186 253 028 | 189 644 893 | 101,82 % | 3 391 865 | / | A (8) | / | 3 391 865 |
| UK | POK | 1N2AB. | saj | norveške vode območij 1 in 2 | 182 000 | 459 700 | 463 509 | 100,83 % | 3 809 | / | / | / | 3 809 |
| UK | RHG | 5B67- | čebulastooki repak | vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII | 1 510 | 1 510 | 7 588 | 502,52 % | 6 078 | 1,00 | / | / | 6 078 |
| UK | WHG | 56-14 | mol | območje 6; vode Unije in mednarodne vode območja 5b; mednarodne vode območij 12 in 14 | 122 000 | 124 060 | 139 470 | 112,42 % | 15 410 | 1,00 | / | / | 15 410 |

Država članica

Oznaka vrste

Oznaka območja

Ime vrste

Ime območja

Začetna kvota za leto 2018 (v kilogramih)

Dovoljeni iztovori za leto 2018 (celotna prilagojena količina v kilogramih)
   (1)

Skupni ulov v letu 2018 (količina v kilogramih)

Poraba kvote, povezana z dovoljenim iztovorom

Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom (količina v kilogramih)

Množilni količnik
   (2)

Dodatni množilni faktor
   (3)
  ,
   (4)

Neporavnani odbitki iz prejšnjih let
   (5)

(količina v kilogramih)

Odbitki za leto 2019 (količina v kilogramih)

BE

RJE

7FG.

drobnooka raža

vode Unije območij 7f in 7g

14 000

15 400

19 888

129,14 %

4 488

1,00

/

/

4 488

BE

RJU

07D. (6)

valovito progasta raža

vode Unije območja 7d

2 000

969

1 394

143,86 %

425 (7)

ni relevantno

ni relevantno

2 617

2 617

DE

COD

3BC + 24

trska

podrazdelki 22–24

1 194 000

1 349 400

1 393 360

103,26 %

43 960

/

C (8)

/

43 960

DK

COD

3BC + 24

trska

podrazdelki 22–24

2 444 000

2 594 270

2 617 780

100,91 %

23 510

/

C (8)

/

23 510

ES

BET

ATLANT

veleoki tun

Atlantski ocean

9 791 920

9 281 920

9 756 069

105,11 %

474 149

/

C (8)

/

474 149

ES

GHL

1N2AB.

grenlandska morska plošča

norveške vode območij 1 in 2

/

0

27 736

ni relevantno

27 736

1,00

A

/

41 604

ES

GHL

N3LMNO

grenlandska morska plošča

NAFO 3LMNO

4 534 000

4 496 772

4 508 020

100,25 %

11 248

/

A (8) + C (8)

/

11 248

ES

NEP

*07U16

škamp

funkcionalna enota 16 podobmočja ICES 7

825 000

155 000

158 375

102,18 %

3 375

/

/

/

3 375

ES

RJU

9-C.

valovito progasta raža

vode Unije območja 9

15 000

15 000

17 067

113,78 %

2 067

1,00

/

/

2 067

ES

YFT

IOTC

rumenoplavuti tun

območje pristojnosti IOTC

45 682 000

45 354 940

44 964 373

99,14 %

–390 567  (9)

ni relevantno

ni relevantno

2 138 460

2 138 460

EE

COD

N3M.

trska

NAFO 3M

124 000

916 170

953 232

104,05 %

37 062

/

/

/

37 062

FR

GHL

1N2AB.

grenlandska morska plošča

norveške vode območij 1 in 2

/

0

18 084

ni relevantno

18 084

1,00

/

/

18 084

IE

HER

07A/MM

sled

območje 7a

1 826 000

1 850 311

1 979 666

106,99 %

129 355

/

/

/

129 355

IE

MAC

2CX14-

skuša

območja 6, 7, 8a, 8b, 8d in 8e; vode Unije in mednarodne vode območja 5b; mednarodne vode območij 2a, 12 in 14

69 141 000

66 541 055

66 965 925

100,64 %

424 870

/

/

/

424 870

NL

POK

2C3A4

saj

območji 3a in 4; vode Unije območja 2a

110 000

210 994

265 115

125,65 %

54 121

1,00

/

/

54 121

NL

WHG

56-14

mol

območje 6; vode Unije in mednarodne vode območja 5b; mednarodne vode območij 12 in 14

/

0

4 492

ni relevantno

4 492

1,00

/

/

4 492

PL

COD

3BC + 24

trska

podrazdelki 22–24

654 000

786 200

858 164

109,15 %

71 964

/

C (8)

32 331

104 295

PT

ALF

3X14-

sluzoglavka

vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

182 000

179 044

184 010

102,77 %

4 966

/

/

/

4 966

PT

BET

ATLANT

veleoki tun

Atlantski ocean

3 717 470

4 152 470

4 405 184

106,09 %

252 714

/

C (8)

/

252 714

PT

BFT

AE45WM

modroplavuti tun

Atlantski ocean vzhodno od 45° Z in Sredozemsko morje

470 190

437 190

450 343

103,01 %

13 153

/

C (8)

/

13 153

PT

BUM

ATLANT

sinja jadrovnica

Atlantski ocean

50 440

45 428

74 337

163,64 %

28 909

1,00

A

/

43 364

PT

RJU

9-C.

valovito progasta raža

vode Unije območja 9

15 000

33 000

36 295

109,98 %

3 295

/

/

/

3 295

UK

COD

N1GL14

trska

grenlandske vode območja NAFO 1F in grenlandske vode območij 5, 12 in 14

382 000

497 520

512 187

102,95 %

14 667

/

/

/

14 667

UK

GHL

1N2AB.

grenlandska morska plošča

norveške vode območij 1 in 2

25 000

22 000

24 434

111,06 %

2 434

1,00

/

/

2 434

UK

HER

4AB.

sled

vode Unije in norveške vode območja 4 severno od 53° 30′ S

79 381 000

84 694 795

84 739 599

100,05 %

44 804

/

/

/

44 804

UK

MAC

2CX14-

skuša

območja 6, 7, 8a, 8b, 8d in 8e; vode Unije in mednarodne vode območja 5b; mednarodne vode območij 2a, 12 in 14

190 143 000

186 253 028

189 644 893

101,82 %

3 391 865

/

A (8)

/

3 391 865

UK

POK

1N2AB.

saj

norveške vode območij 1 in 2

182 000

459 700

463 509

100,83 %

3 809

/

/

/

3 809

UK

RHG

5B67-

čebulastooki repak

vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII

1 510

1 510

7 588

502,52 %

6 078

1,00

/

/

6 078

UK

WHG

56-14

mol

območje 6; vode Unije in mednarodne vode območja 5b; mednarodne vode območij 12 in 14

122 000

124 060

139 470

112,42 %

15 410

1,00

/

/

15 410

---

(1)  Kvote, ki so na voljo državi članici v skladu z zadevnimi uredbami o ribolovnih možnostih po upoštevanju izmenjav ribolovnih možnosti v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 354, 28.12.2013, str. 22), prenosov kvot iz leta 2017 v leto 2018 v skladu s členom 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 (UL L 115, 9.5.1996, str. 3) in členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali ponovnih dodelitev in odbitkov od ribolovnih možnosti v skladu s členoma 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

(2)  Kot je določeno v členu 105(2) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Odbitek, ki je enak prelovu * 1,00, se uporablja v vseh primerih prelova, ki je enak ali manjši od 100 ton.

(3)  Kot je določeno v členu 105(3) Uredbe (ES) št. 1224/2009 in če obseg prelova presega 10 %.

(4)  Črka „A“ pomeni, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5 zaradi zaporednega prelova v letih 2016, 2017 in 2018. Črka „C“ pomeni, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5, ker za stalež velja večletni načrt.

(5)  Preostale količine iz prejšnjih let.

(6)  Odbije se od RJU/7DE. (vode Unije območij 7d in 7e).

(7)  oličine, manjše od ene tone, se ne upoštevajo.

(8)  Dodatni množilni količnik se ne uporablja, ker prelov ne presega 10 % dovoljenega iztovora.

(9)  Odbitka ni mogoče zmanjšati za to neuporabljeno količino, ker se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ne uporablja za stalež YFT/IOTC.

---

SKLEPI

| 16.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 263/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 263/9

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/1727

z dne 7. oktobra 2019

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, kar zadeva ministrsko izjavo in strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP) za obdobje 2019–2025

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 191 in 196 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska gospodarska skupnost je Sporazum o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (v nadaljnjem besedilu: Bonnski sporazum) (1) sklenila s Sklepom Sveta 84/358/EGS (2). Bonnski sporazum je začel veljati 1. septembra 1989. Bonnski sporazum je bil spremenjen leta 1989. Te spremembe so začele veljati 1. aprila 1994. Evropska gospodarska skupnost je navedene spremembe odobrila s Sklepom Sveta 93/540/EGS (3). |
| --- | --- |

(1)

Evropska gospodarska skupnost je Sporazum o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (v nadaljnjem besedilu: Bonnski sporazum) (1) sklenila s Sklepom Sveta 84/358/EGS (2). Bonnski sporazum je začel veljati 1. septembra 1989. Bonnski sporazum je bil spremenjen leta 1989. Te spremembe so začele veljati 1. aprila 1994. Evropska gospodarska skupnost je navedene spremembe odobrila s Sklepom Sveta 93/540/EGS (3).

| (2) | Bonnski sporazum leta 2019 praznuje svojo 50. obletnico. Pogodbenice nameravajo ob tej priložnosti na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, ki bo potekalo v Bonnu 11. oktobra 2019 ter mu bodo prisostvovali medvladne organizacije in opazovalci iz sosednjih regij, pristojni za obvladovanje onesnaževanja širšega Severnega morja in njegovih poti z nafto in drugimi škodljivimi snovmi, sprejeti ministrsko izjavo (v nadaljnjem besedilu: ministrska izjava). |
| --- | --- |

(2)

Bonnski sporazum leta 2019 praznuje svojo 50. obletnico. Pogodbenice nameravajo ob tej priložnosti na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, ki bo potekalo v Bonnu 11. oktobra 2019 ter mu bodo prisostvovali medvladne organizacije in opazovalci iz sosednjih regij, pristojni za obvladovanje onesnaževanja širšega Severnega morja in njegovih poti z nafto in drugimi škodljivimi snovmi, sprejeti ministrsko izjavo (v nadaljnjem besedilu: ministrska izjava).

| (3) | Ob priznavanju 50 let uspešnega sodelovanja v okviru Bonnskega sporazuma ter priznavanju skupne koristi nadaljnje krepitve regionalnega sodelovanja za preprečevanje nenamernega in nezakonitega onesnaževanja morja zaradi pomorskih dejavnosti v širšem Severnem morju in njegovih poteh ter pripravljenost in odzivanje nanj je cilj ministrske izjave določiti skupno vizijo širšega Severnega morja in njegovih poti, ki ne bi bili onesnaženi zaradi nenamernega onesnaževanja, onesnaževanja, ki bi se mu bilo mogoče izogniti, in namernega onesnaževanja iz ladijskega prometa, naftnih in plinskih dejavnosti na morju ter drugih pomorskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Ob priznavanju 50 let uspešnega sodelovanja v okviru Bonnskega sporazuma ter priznavanju skupne koristi nadaljnje krepitve regionalnega sodelovanja za preprečevanje nenamernega in nezakonitega onesnaževanja morja zaradi pomorskih dejavnosti v širšem Severnem morju in njegovih poteh ter pripravljenost in odzivanje nanj je cilj ministrske izjave določiti skupno vizijo širšega Severnega morja in njegovih poti, ki ne bi bili onesnaženi zaradi nenamernega onesnaževanja, onesnaževanja, ki bi se mu bilo mogoče izogniti, in namernega onesnaževanja iz ladijskega prometa, naftnih in plinskih dejavnosti na morju ter drugih pomorskih dejavnosti.

| (4) | Ministrska izjava bo kot trdna zaveza uresničevanju take vizije potrdila ponovno oživljena prizadevanja pogodbenic Bonnskega sporazuma za izpolnitev dogovorjenih ciljev ter učinkovitejše preprečevanje onesnaževanja morja v širšem Severnem morju in njegovih poteh ter večjo pripravljenost in boljše odzivanje nanj. Pogodbenice nameravajo v ta namen sprejeti strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2019–2025, ki bo priložen ministrski izjavi, v njem pa bodo določeni ambiciozni strateški cilji in operativni cilji ter ukrepi za njihovo izvajanje za obdobje 2019–2025. |
| --- | --- |

(4)

Ministrska izjava bo kot trdna zaveza uresničevanju take vizije potrdila ponovno oživljena prizadevanja pogodbenic Bonnskega sporazuma za izpolnitev dogovorjenih ciljev ter učinkovitejše preprečevanje onesnaževanja morja v širšem Severnem morju in njegovih poteh ter večjo pripravljenost in boljše odzivanje nanj. Pogodbenice nameravajo v ta namen sprejeti strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2019–2025, ki bo priložen ministrski izjavi, v njem pa bodo določeni ambiciozni strateški cilji in operativni cilji ter ukrepi za njihovo izvajanje za obdobje 2019–2025.

| (5) | Pomembno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, saj bo imel sklep, ki bo sprejet na zasedanju, pravne posledice v Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Pomembno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, saj bo imel sklep, ki bo sprejet na zasedanju, pravne posledice v Uniji.

| (6) | Ker je Unija pogodbenica Bonnskega sporazuma in si želi okrepiti sodelovanje pri obravnavanju onesnaževanja širšega Severnega morja in njegovih poti, je primerno podpisati in podpreti ministrsko izjavo, ki potrjuje strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2019–2025, priložen navedeni izjavi – |
| --- | --- |

(6)

Ker je Unija pogodbenica Bonnskega sporazuma in si želi okrepiti sodelovanje pri obravnavanju onesnaževanja širšega Severnega morja in njegovih poti, je primerno podpisati in podpreti ministrsko izjavo, ki potrjuje strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2019–2025, priložen navedeni izjavi –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije sprejme na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, je strinjati se s sprejetjem ministrske izjave in strateškega akcijskega načrta za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP) za obdobje 2019–2025, ki je priložen navedeni izjavi, in ki sta priložena temu sklepu.

Manjše spremembe ministrske izjave in strateškega akcijskega načrta za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP) za obdobje 2019–2025, ki je priložen izjavi, se smejo odobriti brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 7. oktobra 2019

Za Svet

Predsednica

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  
  UL L 188, 16.7.1984, str. 9.

1

(2)  Sklep Sveta 84/358/EGS z dne 28. junija 1984 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (UL L 188, 16.7.1984, str. 7).

2

(3)  Sklep Sveta 93/540/EGS z dne 18. oktobra 1993 o odobritvi določenih sprememb Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonski sporazum) (UL L 263, 22.10.1993, str. 51).

3

---

OSNUTEK ministrske izjave

Bonn, Nemčija, 11. oktober 2019

MINISTRI IN ČLAN EVROPSKE KOMISIJE, pristojni za obvladovanje onesnaževanja širšega Severnega morja in njegovih poti z nafto in drugimi škodljivimi snovmi, ki so se sestali 11. oktobra 2019 v Bonnu na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, ki so mu prisostvovali medvladne organizacije in opazovalci iz sosednjih regij, smo –

OB PRIZNAVANJU 50 let uspešnega sodelovanja v okviru Bonnskega sporazuma ter PRIZNAVANJU skupne koristi nadaljnje krepitve našega sodelovanja za preprečevanje naključnega in nezakonitega onesnaževanja morja zaradi pomorskih dejavnosti v širšem Severnem morju in njegovih poteh ter pripravljenost in odzivanje nanj;

OB POZDRAVLJANJU pristopa Španije k Bonnskemu sporazumu in ponovne določitve cone odgovornosti med Francijo in Španijo, po kateri bo obseg pomorskega območja Bonnskega sporazuma vključeval Biskajski zaliv;

S CILJEM, da se okrepi zaščita našega obalnega in morskega okolja pred onesnaževanjem morja zaradi dejavnosti v širšem Severnem morju in njegovih poteh ter načina našega sodelovanja pri preprečevanju onesnaževanja ter pripravljenosti in odzivanju nanj;

OB UPOŠTEVANJU vloge Mednarodne pomorske organizacije (IMO) pri urejanju svetovnega ladijskega prometa za zaščito morskega okolja in zdravja ljudi, razvoja celostne pomorske politike za Evropsko unijo ter ustrezne zakonodaje EU (1) v zvezi z onesnaževanjem morja in nezgodami na morju;

OB NADALJNJEM usklajevanju nacionalnih prizadevanj na (pod)regionalni ravni v korist vseh in ob upoštevanju obveznosti pogodbenic glede poročanja;

OB UPORABI splošno sprejetih informacijskih sistemov, ki so opredeljeni kot standard v pristojnih mednarodnih organizacijah;

OB UPOŠTEVANJU stalne rasti pomorskega prometa in drugih pomorskih dejavnosti, kot sta izkoriščanje nafte in plina na morju, ter dejstva, da bodo tveganja kljub zmanjšanju števila ugotovljenih razlitij v zadnjih letih vedno prisotna –

SPREJELI naslednjo skupno izjavo:

| 1. | Imamo vizijo širšega Severnega morja in njegovih poti, ki niso onesnaženi zaradi nenamernega onesnaževanja, onesnaževanja, ki bi se mu bilo mogoče izogniti, in namernega onesnaževanja iz ladijskega prometa, naftnih in plinskih dejavnosti na morju ter drugih pomorskih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pozdravljamo predpise Mednarodne pomorske organizacije, ki so privedli do zmanjšanja onesnaževanja morja. Vendar nenamerno in nezakonito onesnaževanje s snovmi, ki niso nafta, kljub najrazličnejšim ukrepom, sprejetim v zadnjih letih, še naprej znatno ogroža širše Severno morje in njegove poti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Povsem se zavedamo gospodarske in družbene vrednosti našega morskega in obalnega okolja ter priznavamo, da so stroški zadostnih virov za preprečevanje onesnaževanja morja ter pripravljenost in odzivanje nanj nizki v primerjavi s stroški sanacije po večjih nezgodah z onesnaženjem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poudarjamo pomen učinkovitega preprečevanja izrednih razmer na morju ter pripravljenosti in odzivanja nanje. Ponovno potrjujemo svojo zavezanost aktivnemu sodelovanju v okviru Bonnskega sporazuma pri načrtovanju, usposabljanju in preskušanju delovanja sistemov za ukrepanje v izrednih razmerah, vključno z vajami za skupni operativni odziv. Priznavamo pomen celovitega evropskega sodelovanja prek Centra za usklajevanje nujnega odziva (ERCC) in v sodelovanju z Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pozdravljamo uveljavljen sistem za zračni in satelitski nadzor ladijskega prometa, naftnih in plinskih dejavnosti na morju ter drugih pomorskih dejavnosti v širšem Severnem morju in njegovih poteh kot pomembno pomoč pri odkrivanju morebitnega onesnaževanja in odvračanju od nezakonitih izpustov na morju ter izvajanju naših zavez na podlagi konvencije MARPOL. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pozdravljamo nacionalno in regionalno uporabo sistemov daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS), vzpostavljenih kot nove storitve za pomorski nadzor, spremljanje emisij v zrak iz pomorskega prometa in odzivanje na onesnaženje ter spodbujamo pogodbenice, naj si izmenjujejo znanje in izkušnje o svojih nacionalnih sistemih RPAS ter njihovi vlogi pri izvrševanju. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ponovno potrjujemo svojo zavezanost nadaljevanju nacionalnih letalskih programov in skupnih operacij, kot so usklajene razširjene operacije za nadzor nad onesnaževanjem zraka (CEPCO), ter pozdravljamo storitve satelitskih posnetkov, s katerimi ESMA prek službe CleanSeaNet prispeva k boljši pripravljenosti na onesnaževanje in njegovemu preprečevanju. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pozdravljamo razvoj in stalno posodabljanje priročnikov in kodeksov Bonnskega sporazuma, vključno s priročnikom za boj proti onesnaževanju in Kodeksom o videzu nafte v okviru Bonnskega sporazuma, ki zagotavljajo edinstvene vire informacij za dejavnosti preprečevanja onesnaževanja ter pripravljenosti in odzivanja nanj ter so bili globalno priznani v okviru Mednarodne konvencije o pripravljenosti, odzivanju in sodelovanju v primeru onesnaženja z nafto (OPRC) ter njenem protokolu o nevarnih in zdravju škodljivih snoveh (HNS). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ponovno potrjujemo svojo zavezanost vzdrževanju in posodabljanju načrtov skupnega odzivanja na nezgode na morju v okviru Bonnskega sporazuma (tj. načrtov DENGERNETH, MANCHEPLAN in NORBRIT ter štiristranskega načrta con), ki so pomembno orodje za začetek dejavnosti čezmejnega odzivanja takoj po nezgodi, ne glede na nacionalno cono odgovornosti, iz katere izvira razlitje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ob priznavanju spreminjajočega se tveganja zaradi povečanega prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi, večjih ladij, avtonomnih ladij, novih goriv, vztrajno velike gostote prometa, naftnih in plinskih dejavnosti na morju ter drugih pomorskih dejavnosti se zavedamo pomena ohranjanja ustreznega ravnovesja virov za zagotavljanje učinkovitih dejavnosti preprečevanja onesnaževanja v Severnem morju in njegovih poteh ter odzivanja nanj. Strinjamo se, da bi moral nadaljnji razvoj odzivnih zmogljivosti na območju Bonnskega sporazuma temeljiti na nacionalnih in skupnih ocenah tveganja. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ponovno potrjujemo svojo skupno zavezanost preprečevanju onesnaževanja morja, ki vpliva na kakovost zraka, s sodelovanjem in skupnim prispevkom k izvajanju in izvrševanju mednarodnih pravil in standardov glede onesnaževanja morja, s čimer se zagotavljajo tudi enaki konkurenčni pogoji za gospodarske subjekte. Ponovno poudarjamo uspeh izvajanja Direktive (EU) 2016/802 (2), ki izraža zahteve glede nizke vsebnosti žvepla za območja nadzora nad emisijami SOx (0,10 % največje vsebnosti žvepla od leta 2015), opozarjamo pa tudi na najnovejše zaveze Mednarodne pomorske organizacije glede zagotavljanja doslednega izvajanja globalne omejitve žvepla (0,50 % od leta 2020) na podlagi Priloge VI h konvenciji MARPOL. Usklajena in zanesljiva ureditev izvrševanja za te zahteve, vključno z območjem nadzora nad emisijami SOx v Severnem morju, skupaj z visoko stopnjo skladnosti ladij v EU, je privedla do znatnega zmanjšanja onesnaževanja z žveplovim dioksidom v obalnih regijah in mestih. Pozdravljamo razvoj naše skupne zaveze, da bomo skupaj prispevali k nadzoru nad izvrševanjem Priloge VI h konvenciji MARPOL, ter začetek veljavnosti Severnega morja kot območja nadzora nad emisijami NOx (dušikovih oksidov) (NECA) od leta 2021. Pogodbenice ohranijo pravico do proste izbire načina sodelovanja pri nadzornih ukrepih. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ugotavljamo, da določbe, kot je določitev Severnega morja kot posebnega območja na podlagi prilog I in V h konvenciji MARPOL, ne bodo učinkovite, če se ne bodo ustrezno izvrševale. V zvezi s tem pozdravljamo uspešno delo mreže preiskovalcev in tožilcev za Severno morje pri spodbujanju uveljavljanja pravil in standardov glede onesnaževanja ter se strinjamo z nadaljnjim sodelovanjem z zadevno mrežo pri izvrševanju vseh ustreznih prilog h konvenciji MARPOL. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ponovno potrjujemo našo zavezanost pravilnemu izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/35/ES3 o kršitvah v zvezi z onesnaževanjem morja z ladij (kakor je bila spremenjena), zlasti kar zadeva sodelovanje pri spremljanju in izvrševanju, izpolnjevanje obveznosti glede poročanja in učinkovite kazni, vključno s kazenskimi sankcijami, za kršitve v zvezi z onesnaževanjem. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pozdravljamo sprejetje revidirane Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških sprejemnih zmogljivostih3 ter se zavezujemo k izmenjavi informacij in sodelovanju, da bi se preprečili nezakoniti izpusti odpadkov v morje. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pozdravljamo sprejetje novih ugotovitev Mednarodne pomorske organizacije v zvezi z „Vrednotenjem in uskladitvijo pravil in smernic o odvajanju tekočih odpadkov iz sistemov za čiščenje izpušnih plinov v vode, vključno s pogoji in območji“ kot pomembnega orodja za boljše razumevanje učinkov vode za pranje iz čistilnih naprav/sistemov za čiščenje izpušnih plinov na morsko okolje. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Poudarjamo potrebo po usklajenih raziskovalnih in razvojnih programih, s katerimi bi se zagotovilo, da se ukrepi za boj proti onesnaževanju izvajajo z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami in opremo pri obravnavanju obstoječih in prihodnjih izzivov, saj se na primer v zvezi z uvedbo in povečano uporabo novih goriv, ki so zasnovana v skladu z vse strožjimi predpisi o emisijah, zdi, da so potrebne inovativne tehnike odzivanja. Ponovno potrjujemo, da so postopki odločanja podprti z najboljšim razpoložljivim znanjem, metodami in podpornimi orodji. Opozarjamo na opredelitev prednostnih nalog za raziskave in razvoj v okviru strateškega akcijskega načrta za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2019–2025. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Opozarjamo na razvoj celostnih pristopov k upravljanju morij in pomen krepitve našega sodelovanja z ustreznimi pomorskimi sektorji in organi, da bi se uveljavilo celostnejše upravljanje naših morij ter doseglo dobro okoljsko stanje morskih voda v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji EU (3). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pozdravljamo„Akcijski načrt Mednarodne pomorske organizacije za obravnavanje plastičnih morskih odpadkov z ladij“, katerega cilj je okrepiti obstoječe predpise ter s katerim se uvajajo novi podporni ukrepi za odpravo velike težave, ki jo morska plastika predstavlja v morskem okolju. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ponovno potrjujemo svojo zavezanost sodelovanju z drugimi pristojnimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami in organi, zlasti z Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO), komisijo OSPAR in Komisijo za varstvo morskega okolja Baltika, Lizbonskim sporazumom, sporazumom iz Københavna, Regionalnim pomorskim centrom za pomoč pri onesnaženju Sredozemskega morja v izrednih primerih (REMPEC), Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in Arktičnim svetom, da bi se izmenjale izkušnje in dobre prakse ter dosegli naši skupni cilji. |
| --- | --- |

19.

Glede na navedeno in kot trdna zaveza uresničevanju naše vizije potrjujemo ponovno oživljena prizadevanja za izpolnitev dogovorjenih ciljev in učinkovitejše preprečevanje onesnaževanja morja v širšem Severnem morju in njegovih poteh ter večjo pripravljenost in boljše odzivanje nanj ter SPREJEMAMO strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2019–2025, kakor je naveden v Prilogi 1, v katerem so določeni ambiciozni strateški cilji in operativni cilji ter ukrepi za njihovo izvajanje za obdobje 2019–2025.

---

(1)  Norveška ni članica Evropske unije. Norveška prispeva na podlagi enakovredne nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU, ki jo zavezuje kot članico Evropskega gospodarskega prostora (EGP).

1

(2)  Poročilo Komisije o izvajanju in izpolnjevanju standardov žvepla za goriva za plovila iz Direktive (EU) 2016/802 (COM(2018) 188 final z dne 16. aprila 2018).

2

(3)  Norveška ni članica Evropske unije. Norveška prispeva na podlagi enakovredne nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU, ki jo zavezuje kot članico Evropskega gospodarskega prostora (EGP).

3

---

OSNUTEK strateškega akcijskega načrta za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP)

za obdobje 2019–2025

Uvod

Osrednje dejavnosti na podlagi Bonnskega sporazuma so regionalno sodelovanje pri preprečevanju in boju proti onesnaževanju morja v širšem Severnem morju z ladij in naprav na morju; izvajanje nadzora kot pomoč pri odkrivanju onesnaževanja na morju in boju proti njemu; čiščenje po pomorskih nesrečah in kršitvah v zvezi z onesnaževanjem. To so dosežki, ki izhajajo iz petdesetletnega znanstvenega, tehničnega in operativnega dela v okviru Bonnskega sporazuma. Pogodbenice Bonnskega sporazuma s sodelovanjem ustvarjajo obsežno strokovno znanje glede obravnavanja groženj morskemu okolju ter so pripravljene na nove izzive ob sodelovanju pogodbenic in na sodelovanje z mednarodno skupnostjo.

Bonnski sporazum je najstarejši regionalni sporazum, ki so ga vlade sklenile za odzivanje na nezgode z onesnaženjem. Sporazum je mehanizem, s katerim države ob Severnem morju in Evropska unija sodelujejo, da si medsebojno pomagajo v boju proti onesnaževanju zaradi pomorskih nesreč in kroničnega onesnaževanja z ladij in naprav na morju na območju Severnega morja. Leta 1969 jo je podpisalo osem držav ob Severnem morju: Belgija, Danska, Nemčija, Francija, Nizozemska, Norveška, Švedska in Združeno kraljestvo, in sicer kmalu zatem, ko se je leta 1967 ob obali Cornwalla ponesrečil tanker za prevoz nafte „Torrey Canyon“, pri čemer se je razlilo 117 000 ton nafte v prvi večji nesreči z onesnaženjem, ki je prizadela Zahodno Evropo. Vendar se je Bonnski sporazum začel uporabljati šele konec 70. let prejšnjega stoletja po drugih dveh velikih nezgodah z onesnaženjem: po izbruhu na ploščadi „Ekofisk“ leta 1977 in nesreči tankerja za prevoz nafte „Amoco Cadiz“ leta 1978. Sporazum vse od takrat učinkovito deluje in je bil razširjen leta 1983, ko se je začel uporabljati tudi za druge škodljive snovi, in leta 1987, odkar zajema sodelovanje pri nadzoru. Nadalje je bil razširjen leta 2010, ko se je pridružila Irska, Sporazum pa je bil razširjen na irske vode ter z njimi povezane norveške vode in vode Združenega kraljestva.

Kljub splošnemu zmanjšanju števila nenamernih razlitij nafte v evropskih vodah v nerednih časovnih presledkih še vedno prihaja do večjih nenamernih razlitij nafte (tj. tistih, ki presegajo 20 000 ton). Čeprav so izpusti na kopnem največji vir nafte, ki se vsako leto vnese v ocean, so nenamerna razlitja nafte še vedno pomemben vir onesnaženja, ki predstavlja približno 10–15 % vse nafte, ki se vsako leto po vsem svetu vnese v ocean.

Namen akcijskega načrta za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2019–2025 je olajšati izvajanje Bonnskega sporazuma, da bi se prispevalo k preprečevanju onesnaževanja morja na splošno in rešili prihodnji izzivi, kot so neizogibni premiki paradigme na trgih za energetiko in naravne vire, okoljski izzivi, ki so bili opredeljeni s Pariškim sporazumom leta 2015, in pritisk na morsko prostorsko načrtovanje, zaradi katerega lahko nastanejo druga tveganja na morju. Tisti, ki se odzivajo na razlitja nafte, morajo glede na ta razvoj dogodkov in izjemno zmanjšanje nenamernih razlitij nafte v evropskih vodah v zadnjih 30 letih pozornost, ki so jo namenjali nafti, razširiti na vse vrste onesnaževanja morja, ki jih je mogoče izmeriti in/ali očistiti. Ključni novi izziv za Bonnski sporazum, ugotovljen z analizo prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in nevarnosti (analizo SWOT), bo onesnaževanje zraka, ki vpliva na ekosisteme in zdravje državljanov na obalnih območjih z veliko gostoto prebivalstva (Priloga VI h konvenciji MARPOL).

Pogodbenice Akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2019–2025 izvajajo z:

| — | nadzorovanjem svojih con odgovornosti zaradi groženj onesnaževanja morja in onesnaževanja povezanega zračnega prostora nad morjem, vključno z usklajevanjem zračnega in satelitskega nadzora; |
| --- | --- |

—

nadzorovanjem svojih con odgovornosti zaradi groženj onesnaževanja morja in onesnaževanja povezanega zračnega prostora nad morjem, vključno z usklajevanjem zračnega in satelitskega nadzora;

| — | medsebojnim opozarjanjem na take grožnje; |
| --- | --- |

—

medsebojnim opozarjanjem na take grožnje;

| — | sprejetjem skupnih operativnih pristopov, tako da se lahko pogodbenice zanesejo druga na drugo, da bodo dosegle potrebne standarde preprečevanja in čiščenja; |
| --- | --- |

—

sprejetjem skupnih operativnih pristopov, tako da se lahko pogodbenice zanesejo druga na drugo, da bodo dosegle potrebne standarde preprečevanja in čiščenja;

| — | sprejetjem skupnih in usklajenih operativnih pristopov za spremljanje skladnosti in izvrševanje Priloge VI h Konvenciji MARPOL; |
| --- | --- |

—

sprejetjem skupnih in usklajenih operativnih pristopov za spremljanje skladnosti in izvrševanje Priloge VI h Konvenciji MARPOL;

| — | medsebojnim podpiranjem (kadar so k temu pozvane) pri operacijah odzivanja; |
| --- | --- |

—

medsebojnim podpiranjem (kadar so k temu pozvane) pri operacijah odzivanja;

| — | izmenjavo raziskav in razvoja ter dobrih praks in |
| --- | --- |

—

izmenjavo raziskav in razvoja ter dobrih praks in

| — | izvajanjem skupnih vaj. |
| --- | --- |

—

izvajanjem skupnih vaj.

Vizija

Vizija Bonnskega sporazuma je:

Čisto širše Severno morje brez nenamernega in nezakonitega onesnaževanja iz ladijskega prometa in drugih pomorskih dejavnosti

Širše Severno morje podpira raznolike in produktivne ekosisteme ter je ključnega pomena za vsakdanje življenje več milijonov ljudi. V delu širšega Severnega morja so nekatere najbolj obremenjene ladijske poti na svetu. Vizija Bonnskega sporazuma je zato čim bolj zmanjšati nevarnost onesnaževanja zaradi nenamernega in nezakonitega onesnaževanja z ladij in iz drugih pomorskih dejavnosti.

Za dosego vizije Bonnskega sporazuma so v njegovem okviru dogovorjeni naslednji strateški cilji:

| (a) | opredelitev in obravnavanje nastajajočih vprašanj v pomorskem sektorju na splošno, ki vplivajo na morsko okolje v okviru področja uporabe Bonnskega sporazuma;
  opredelitev in vrednotenje nastajajočih priložnosti za zmanjšanje tveganj za morsko okolje na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik (BAT) in najboljših okoljskih praks (BEP);
  opredelitev in vrednotenje novih pristopov k spremljanju, da se zagotovi upoštevanje najboljših razpoložljivih tehnik in najboljših okoljskih praks;
  ustrezen odziv na novoopredeljena tveganja za morsko okolje ob upoštevanju priporočil delovne skupine za operativna, tehnična in znanstvena vprašanja v zvezi z dejavnostmi za preprečevanje onesnaževanja (OTSOPA) in
  popoln izkoristek projektov BE-AWARE I in II, da se opredelijo najučinkovitejši ukrepi za zmanjšanje tveganja in odzivanje v prihodnosti. |
| --- | --- |

(a)

opredelitev in obravnavanje nastajajočih vprašanj v pomorskem sektorju na splošno, ki vplivajo na morsko okolje v okviru področja uporabe Bonnskega sporazuma;

opredelitev in vrednotenje nastajajočih priložnosti za zmanjšanje tveganj za morsko okolje na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik (BAT) in najboljših okoljskih praks (BEP);

opredelitev in vrednotenje novih pristopov k spremljanju, da se zagotovi upoštevanje najboljših razpoložljivih tehnik in najboljših okoljskih praks;

ustrezen odziv na novoopredeljena tveganja za morsko okolje ob upoštevanju priporočil delovne skupine za operativna, tehnična in znanstvena vprašanja v zvezi z dejavnostmi za preprečevanje onesnaževanja (OTSOPA) in

popoln izkoristek projektov BE-AWARE I in II, da se opredelijo najučinkovitejši ukrepi za zmanjšanje tveganja in odzivanje v prihodnosti.

Strateški cilji

A.   Preprečevanje nezakonitega in nenamernega onesnaževanja s sodelovanjem in skupnim izvrševanjem mednarodnih pravil in standardov glede onesnaževanja morja, vključno s skladnostjo s prilogami h konvenciji MARPOL

Nenamerno in nezakonito onesnaževanje kljub najrazličnejšim ukrepom, sprejetim v zadnjih letih, še naprej precej ogroža širše Severno morje. Sodelovanje pri njihovem učinkovitem in uspešnem izvrševanju je glavno orodje pri varovanju morskega okolja.

Mednarodna pravila o onesnaževanju morja so določena v Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja z ladij iz leta 1973 (MARPOL), ki je bila posodobljena leta 1978. Konvencijo MARPOL je pripravila Mednarodna pomorska organizacija (IMO), njen namen pa je preprečevanje in največje možno zmanjšanje onesnaževanja z ladij – tako nenamernega kot tudi tistega pri rutinskih operacijah – z naslednjimi šestimi tehničnimi prilogami, ki zajemajo onesnaževanje morja (glej Prilogo I: Veljavna besedila prilog od I do VI h konvenciji MARPOL.

Priloga I – Pravila o preprečevanju onesnaževanja z nafto

Priloga II – Pravila o preprečevanju onesnaževanja z zdravju škodljivimi tekočimi snovmi v rinfuzi

Priloga III – Pravila o preprečevanju onesnaževanja s škodljivimi snovmi, ki se po morju prevažajo v pakirani obliki

Priloga IV – Pravila o preprečevanju onesnaževanja z ladijskimi odplakami

Priloga V – Pravila o preprečevanju onesnaževanja z odpadki z ladij

Priloga VI – Pravila o preprečevanju onesnaževanja zraka z ladij

Vzpostaviti je treba skupne in usklajene operativne pristope za spremljanje skladnosti, da se zagotovita enotno in dosledno izvajanje in izvrševanje prilog h konvenciji MARPOL, ter zlasti za izvajanje in izvrševanje območja nadzora nad emisijami v Severnem morju (ECA) na podlagi Priloge VI h konvenciji MARPOL za žveplo in dušikove okside, pa tudi zaradi začetka veljavnosti splošne mejne vrednosti žvepla leta 2020 za ladje, ki plujejo zunaj območij nadzora nad emisijami.

B.   Spodbujanje in vzpostavitev učinkovite pripravljenosti na izredne dogodke

C.   Organizacija optimalnih odzivnih zmogljivosti

Kljub vsem prizadevanjem za povečanje pomorske varnosti bo vedno obstajalo tveganje nezgod. Zaradi naraščajočih ravni pomorskega prevoza ter nevarnih in zdravju škodljivih tovorov se povečuje tveganje za morsko okolje. Pogodbenice so že vložile znatna sredstva v ustrezne odzivne zmogljivosti. Za nadaljnje izboljšanje učinkovitosti, tudi v finančnem smislu, bi moral nadaljnji razvoj odzivnih zmogljivosti temeljiti na ocenah tveganja, analizi vrzeli ter regionalnih in podregionalnih pristopih. Potrebni so usklajeni programi za raziskave in razvoj, da se zagotovi izvajanje ukrepov za boj proti onesnaževanju z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami in opremo.

Za dosego strateških ciljev Bonnskega sporazuma so v njegovem okviru dogovorjeni naslednji operativni cilji:

Operativni cilji:

Operativni cilji v zvezi s strateškim ciljem A (preprečevanje):

| A.I | izvajanje ustreznega nadzora nad ladijskimi in pomorskimi dejavnostmi v širšem Severnem morju ter zagotovitev učinkovitega poročanja o ugotovitvah v conah odgovornosti iz Bonnskega sporazuma; |
| --- | --- |

A.I

izvajanje ustreznega nadzora nad ladijskimi in pomorskimi dejavnostmi v širšem Severnem morju ter zagotovitev učinkovitega poročanja o ugotovitvah v conah odgovornosti iz Bonnskega sporazuma;

| A.II | zagotavljanje najnovejših informacij vodstvu in letalskemu osebju o načrtovanju ter izvajanje letov za boj proti onesnaževanju znotraj območja Bonnskega sporazuma; |
| --- | --- |

A.II

zagotavljanje najnovejših informacij vodstvu in letalskemu osebju o načrtovanju ter izvajanje letov za boj proti onesnaževanju znotraj območja Bonnskega sporazuma;

| A.III | zagotavljanje skupnih operativnih pristopov pri spremljanju skladnosti s prilogami h konvenciji MARPOL; |
| --- | --- |

A.III

zagotavljanje skupnih operativnih pristopov pri spremljanju skladnosti s prilogami h konvenciji MARPOL;

| A.IV | zagotavljanje učinkovitega zbiranja dokazov v primeru nezgod z onesnaženjem ter tesnega sodelovanja s preiskovalci in tožilci pri izvrševanju pravil in standardov glede onesnaževanja morja v širšem Severnem morju; |
| --- | --- |

A.IV

zagotavljanje učinkovitega zbiranja dokazov v primeru nezgod z onesnaženjem ter tesnega sodelovanja s preiskovalci in tožilci pri izvrševanju pravil in standardov glede onesnaževanja morja v širšem Severnem morju;

| A.V | sporočanje in razširjanje informacij o preprečevanju nezakonitega in nenamernega onesnaževanja javnosti in na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

A.V

sporočanje in razširjanje informacij o preprečevanju nezakonitega in nenamernega onesnaževanja javnosti in na ravni strokovnjakov.

Cilji za izvajanje strateškega cilja B (pripravljenost):

| B.I | vzpostavitev skupnega razumevanja načina, kako se je primerno odzvati na izredne razmere na morju, ter zagotovitev ozaveščenosti o nacionalnih sistemih in strategijah za odzivanje v nepredvidljivih razmerah; |
| --- | --- |

B.I

vzpostavitev skupnega razumevanja načina, kako se je primerno odzvati na izredne razmere na morju, ter zagotovitev ozaveščenosti o nacionalnih sistemih in strategijah za odzivanje v nepredvidljivih razmerah;

| B.II | ohranjanje ustrezne ravni usposabljanja osebja za odzivanje ter sodelovanja med enotami pogodbenic za boj proti onesnaževanju in spodbujanje pripravljenosti za učinkovite večnacionalne operacije za boj proti onesnaževanju; |
| --- | --- |

B.II

ohranjanje ustrezne ravni usposabljanja osebja za odzivanje ter sodelovanja med enotami pogodbenic za boj proti onesnaževanju in spodbujanje pripravljenosti za učinkovite večnacionalne operacije za boj proti onesnaževanju;

| B.III | zagotavljanje, da so ukrepi pogodbenic za odzivanje ustrezno oblikovani za zaščito morskega okolja in da so prednostne naloge določene na najustreznejši podlagi; |
| --- | --- |

B.III

zagotavljanje, da so ukrepi pogodbenic za odzivanje ustrezno oblikovani za zaščito morskega okolja in da so prednostne naloge določene na najustreznejši podlagi;

| B.IV | sodelovanje z drugimi mednarodnimi in evropskimi organizacijami ter sosednjimi pomorskimi regijami, da se opredelijo sinergije in preprečijo podvajanja. |
| --- | --- |

B.IV

sodelovanje z drugimi mednarodnimi in evropskimi organizacijami ter sosednjimi pomorskimi regijami, da se opredelijo sinergije in preprečijo podvajanja.

Cilji za izvajanje strateškega cilja C (odziv):

| C.I | zagotavljanje, da pogodbenice jasno poznajo načine odzivanja drugih na nezgode, da se tako spodbuja razvoj dobre prakse; |
| --- | --- |

C.I

zagotavljanje, da pogodbenice jasno poznajo načine odzivanja drugih na nezgode, da se tako spodbuja razvoj dobre prakse;

| C.II | ohranjanje in posodabljanje skupnih operativnih pristopov k nezgodam z onesnaženjem ter spodbujanje razvoja in skupnega razumevanja ustreznih strategij odzivanja; |
| --- | --- |

C.II

ohranjanje in posodabljanje skupnih operativnih pristopov k nezgodam z onesnaženjem ter spodbujanje razvoja in skupnega razumevanja ustreznih strategij odzivanja;

| C.III | spodbujanje usklajenih programov raziskav in razvoja o tehnologijah, opremi in drugih operativnih sredstvih za odzivanje; |
| --- | --- |

C.III

spodbujanje usklajenih programov raziskav in razvoja o tehnologijah, opremi in drugih operativnih sredstvih za odzivanje;

| C.IV | zagotavljanje ustrezne uravnoteženosti virov za dejavnosti odzivanja na podlagi podregionalnih ocen tveganja na celotnem območju severovzhodnega Atlantika. |
| --- | --- |

C.IV

zagotavljanje ustrezne uravnoteženosti virov za dejavnosti odzivanja na podlagi podregionalnih ocen tveganja na celotnem območju severovzhodnega Atlantika.

Ukrepi

Da bi se dosegli navedeni vizija, strateški cilji in operativni cilji, so v strateškem akcijskem načrtu za izvajanje Bonnskega sporazuma določeni specifični izmerljivi ukrepi in realistični cilji za obdobje 2019–2025, ki bodo vodili in usmerjali prizadevanja pogodbenic. V njem je priznana potreba po vzdrževanju uveljavljenih sistemov in nadaljnjem izvajanju prizadevanj, potrebnih za nadaljevanje operativne narave Sporazuma. Hkrati so opredeljene možnosti okrepitve teh prizadevanj in razvoja novih usmeritev.

V okviru Bonnskega sporazuma so dogovorjeni naslednji ukrepi:

Ukrepi v zvezi s strateškim ciljem A (preprečevanje):

| A.1 | izvajanje letalskih in satelitskih nadzornih operacij, vključno z nacionalnimi leti, regionalnimi leti, leti „Tour d’Horizon“ ter leti v okviru operacij CEPCO/SuperCEPCO, za odkrivanje, preiskovanje in zbiranje dokazov ter spremljanje razlitja nafte in drugih škodljivih snovi; |
| --- | --- |

A.1

izvajanje letalskih in satelitskih nadzornih operacij, vključno z nacionalnimi leti, regionalnimi leti, leti „Tour d’Horizon“ ter leti v okviru operacij CEPCO/SuperCEPCO, za odkrivanje, preiskovanje in zbiranje dokazov ter spremljanje razlitja nafte in drugih škodljivih snovi;

| A.2 | vzdrževanje učinkovitega sistema standardnega poročanja in uporaba sistema za poročanje o ugotovljenem onesnaževanju pogodbenicam Bonnskega sporazuma in Komisiji v okviru Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju z ladij ter Mednarodni pomorski organizaciji; |
| --- | --- |

A.2

vzdrževanje učinkovitega sistema standardnega poročanja in uporaba sistema za poročanje o ugotovljenem onesnaževanju pogodbenicam Bonnskega sporazuma in Komisiji v okviru Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju z ladij ter Mednarodni pomorski organizaciji;

| A.3 | v sodelovanju z Evropsko agencijo za pomorsko varnost optimalna uporaba satelitskih posnetkov in odzivanje na najnovejša dogajanja na področju psevdosatelitov za velike višine (HAPS) in sistemov daljinsko pilotiranih zrakoplovov (RPAS), ki so na voljo državam ob širšem Severnem morju, ter vzpostavitev usklajenega sistema po celotnem širšem Severnem morju za izboljšanje odkrivanja nezgod z onesnaženjem; |
| --- | --- |

A.3

v sodelovanju z Evropsko agencijo za pomorsko varnost optimalna uporaba satelitskih posnetkov in odzivanje na najnovejša dogajanja na področju psevdosatelitov za velike višine (HAPS) in sistemov daljinsko pilotiranih zrakoplovov (RPAS), ki so na voljo državam ob širšem Severnem morju, ter vzpostavitev usklajenega sistema po celotnem širšem Severnem morju za izboljšanje odkrivanja nezgod z onesnaženjem;

| A.4 | krepitev sodelovanja pri odkrivanju kaznivih dejanj v zvezi s Prilogo V h konvenciji MARPOL in izvrševanja: V |
| --- | --- |

A.4

krepitev sodelovanja pri odkrivanju kaznivih dejanj v zvezi s Prilogo V h konvenciji MARPOL in izvrševanja: V

| A.5 | krepitev sodelovanja pri odkrivanju kaznivih dejanj v zvezi s Prilogo VI h konvenciji MARPOL in izvrševanja, vključno prek obstoječe ureditve izvajanja pomorske inšpekcije, pa tudi uporaba naprednih usmerjenih orodij za spremljanje skladnosti in izmenjavo rezultatov ukrepov izvrševanja v skupnih informacijskih sistemih (npr. Thetis-EU); |
| --- | --- |

A.5

krepitev sodelovanja pri odkrivanju kaznivih dejanj v zvezi s Prilogo VI h konvenciji MARPOL in izvrševanja, vključno prek obstoječe ureditve izvajanja pomorske inšpekcije, pa tudi uporaba naprednih usmerjenih orodij za spremljanje skladnosti in izmenjavo rezultatov ukrepov izvrševanja v skupnih informacijskih sistemih (npr. Thetis-EU);

| A.6 | vzdrževanje in posodabljanje priročnika za zračne operacije in atlasa kodeksa v okviru Bonnskega sporazuma o videzu nafte (BAOAC); |
| --- | --- |

A.6

vzdrževanje in posodabljanje priročnika za zračne operacije in atlasa kodeksa v okviru Bonnskega sporazuma o videzu nafte (BAOAC);

| A.7 | v sodelovanju z mrežo preiskovalcev in tožilcev za Severno morje (NSN) vzdrževanje in posodabljanje priročnika o kršitvah v zvezi z onesnaževanjem z nafto za Severno morje; |
| --- | --- |

A.7

v sodelovanju z mrežo preiskovalcev in tožilcev za Severno morje (NSN) vzdrževanje in posodabljanje priročnika o kršitvah v zvezi z onesnaževanjem z nafto za Severno morje;

| A.8 | sodelovanje prek mreže OSINET pri opredelitvi razlitja nafte, vključno z interkalibracijo laboratorijev in nadaljnjim razvojem skupnih metod za opredelitev razlitja nafte; |
| --- | --- |

A.8

sodelovanje prek mreže OSINET pri opredelitvi razlitja nafte, vključno z interkalibracijo laboratorijev in nadaljnjim razvojem skupnih metod za opredelitev razlitja nafte;

| A.9 | krepitev sodelovanja s preiskovalci in tožilci:





  (a) | do leta 2022 – v sodelovanju z mrežo preiskovalcev in tožilcev za Severno morje opredelitev možnosti za objavo obsodb za kazniva dejanja onesnaževanja morja; |
| --- | --- | --- |

A.9

(a)

do leta 2022 – v sodelovanju z mrežo preiskovalcev in tožilcev za Severno morje opredelitev možnosti za objavo obsodb za kazniva dejanja onesnaževanja morja;

| (b) | do leta 2025 – v sodelovanju z mrežo preiskovalcev in tožilcev za Severno morje vzpostavitev postopkov, s katerimi se lahko evidence okoljske skladnosti ustreznih ladijskih družb in družb, ki upravljajo ladje, dajo na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(b)

do leta 2025 – v sodelovanju z mrežo preiskovalcev in tožilcev za Severno morje vzpostavitev postopkov, s katerimi se lahko evidence okoljske skladnosti ustreznih ladijskih družb in družb, ki upravljajo ladje, dajo na voljo javnosti;

| A.10 | sodelovanje z Mednarodno pomorsko organizacijo pri ugotavljanju, kako lahko Bonnski sporazum dodatno prispeva k skladnosti s Prilogo VI h konvenciji MARPOL ob upoštevanju najnovejšega razvoja dogodkov v Mednarodni pomorski organizaciji v zvezi z izvajanjem globalne omejitve žvepla leta 2020 (npr. okrepljena ureditev pomorske inšpekcije, pa tudi prepoved prevoza goriv, ki so namenjena za zgorevanje, z vsebnostjo žvepla, višjo od 0,50 %); |
| --- | --- |

A.10

sodelovanje z Mednarodno pomorsko organizacijo pri ugotavljanju, kako lahko Bonnski sporazum dodatno prispeva k skladnosti s Prilogo VI h konvenciji MARPOL ob upoštevanju najnovejšega razvoja dogodkov v Mednarodni pomorski organizaciji v zvezi z izvajanjem globalne omejitve žvepla leta 2020 (npr. okrepljena ureditev pomorske inšpekcije, pa tudi prepoved prevoza goriv, ki so namenjena za zgorevanje, z vsebnostjo žvepla, višjo od 0,50 %);

| A.11 | podpora postopku prek Odbora za varstvo morskega okolja (MEPC) v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) za pregled pogojev glede izpusta snovi z visoko viskoznostjo in strjenih snovi iz Priloge II h konvenciji MARPOL; |
| --- | --- |

A.11

podpora postopku prek Odbora za varstvo morskega okolja (MEPC) v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) za pregled pogojev glede izpusta snovi z visoko viskoznostjo in strjenih snovi iz Priloge II h konvenciji MARPOL;

| A.12 | vzdrževanje in posodabljanje spletišča Bonnskega sporazuma ter razširjanje elektronskih publikacij (tj. priročnikov, vodnikov in poročil); |
| --- | --- |

A.12

vzdrževanje in posodabljanje spletišča Bonnskega sporazuma ter razširjanje elektronskih publikacij (tj. priročnikov, vodnikov in poročil);

| A.13 | podpiranje/spodbujanje priporočil projektov BE-AWARE o preventivnih ukrepih. |
| --- | --- |

A.13

podpiranje/spodbujanje priporočil projektov BE-AWARE o preventivnih ukrepih.

Ukrepi v zvezi s strateškim ciljem B (pripravljenost):

| B.1 | vzdrževanje in posodabljanje poglavij priročnika za boj proti onesnaževanju v okviru Bonnskega sporazuma, da bo ustrezal potrebam; |
| --- | --- |

B.1

vzdrževanje in posodabljanje poglavij priročnika za boj proti onesnaževanju v okviru Bonnskega sporazuma, da bo ustrezal potrebam;

| B.2 | spodbujanje izmenjave informacij o razbitinah, ki so morda vir onesnaževanja, in razvoja nacionalnih podatkovnih zbirk; |
| --- | --- |

B.2

spodbujanje izmenjave informacij o razbitinah, ki so morda vir onesnaževanja, in razvoja nacionalnih podatkovnih zbirk;

| B.3 | načrtovanje in izvajanje regionalnih in podregionalnih operativnih vaj in usposabljanja; |
| --- | --- |

B.3

načrtovanje in izvajanje regionalnih in podregionalnih operativnih vaj in usposabljanja;

| B.4 | spodbujanje razvoja nacionalnih sistemov okoljskega svetovanja in povezanih izmenjav informacij; |
| --- | --- |

B.4

spodbujanje razvoja nacionalnih sistemov okoljskega svetovanja in povezanih izmenjav informacij;

| B.5 | vzdrževanje izmenjave informacij z drugimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, zlasti z mehanizmom Unije na področju civilne zaščite, Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), dejavnostmi preprečevanja izrednih razmer ter dejavnostmi za pripravljenost in odzivanje nanje (Arktični svet), Komisijo za varstvo morskega okolja območja Baltiškega morja (HELCOM), Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO), komisijo OSPAR, Lizbonskim sporazumom in Regionalnim pomorskim centrom za pomoč pri onesnaženju Sredozemskega morja v izrednih primerih (REMPEC) z udeležbo na srečanjih sekretariatov, in po potrebi okrepitev sodelovanja s temi organizacijami, na primer v zvezi s skupno pripravo priročnika za odziv na nevarne in zdravju škodljive snovi; |
| --- | --- |

B.5

vzdrževanje izmenjave informacij z drugimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, zlasti z mehanizmom Unije na področju civilne zaščite, Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), dejavnostmi preprečevanja izrednih razmer ter dejavnostmi za pripravljenost in odzivanje nanje (Arktični svet), Komisijo za varstvo morskega okolja območja Baltiškega morja (HELCOM), Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO), komisijo OSPAR, Lizbonskim sporazumom in Regionalnim pomorskim centrom za pomoč pri onesnaženju Sredozemskega morja v izrednih primerih (REMPEC) z udeležbo na srečanjih sekretariatov, in po potrebi okrepitev sodelovanja s temi organizacijami, na primer v zvezi s skupno pripravo priročnika za odziv na nevarne in zdravju škodljive snovi;

| B.6 | krepitev sodelovanja s komisijo OSPAR in drugimi mednarodnimi organizacijami, vključenimi v zaščito morskega okolja pred onesnaževanjem in napravami na morju; |
| --- | --- |

B.6

krepitev sodelovanja s komisijo OSPAR in drugimi mednarodnimi organizacijami, vključenimi v zaščito morskega okolja pred onesnaževanjem in napravami na morju;

| B.7 | razvoj strategije za nevarne in zdravju škodljive snovi za sodelovanje z drugimi mednarodnimi organizacijami, na primer HELCOM/EMSA/CTG pri izvajanju načel konvencije OPRC o nevarnih in zdravju škodljivih snoveh (HNS); |
| --- | --- |

B.7

razvoj strategije za nevarne in zdravju škodljive snovi za sodelovanje z drugimi mednarodnimi organizacijami, na primer HELCOM/EMSA/CTG pri izvajanju načel konvencije OPRC o nevarnih in zdravju škodljivih snoveh (HNS);

| B.8 | sodelovanje z Mednarodno pomorsko organizacijo pri ugotavljanju, kako lahko Bonnski sporazum nadalje prispeva h krepitvi izvajanja mednarodnega protokola OPRC-HNS; |
| --- | --- |

B.8

sodelovanje z Mednarodno pomorsko organizacijo pri ugotavljanju, kako lahko Bonnski sporazum nadalje prispeva h krepitvi izvajanja mednarodnega protokola OPRC-HNS;

| B.9 | nadaljnji razvoj odzivne zmogljivosti na podlagi analize tveganja za okolje zaradi dohajanja spreminjajočega se pomorskega tveganja. |
| --- | --- |

B.9

nadaljnji razvoj odzivne zmogljivosti na podlagi analize tveganja za okolje zaradi dohajanja spreminjajočega se pomorskega tveganja.

Ukrepi v zvezi s strateškim ciljem C (odziv):

| C.1 | vzdrževanje sistema poročanja o nezgodah z onesnaženjem in opredelitev pridobljenih izkušenj; |
| --- | --- |

C.1

vzdrževanje sistema poročanja o nezgodah z onesnaženjem in opredelitev pridobljenih izkušenj;

| C.2 | vzdrževanje in posodabljanje načrtov skupnega odzivanja na nezgode na morju (načrtov DENGERNETH in MANCHEPLAN, štiristranskega načrta con, načrta NORBRIT [načrta za Biskajski zaliv]); |
| --- | --- |

C.2

vzdrževanje in posodabljanje načrtov skupnega odzivanja na nezgode na morju (načrtov DENGERNETH in MANCHEPLAN, štiristranskega načrta con, načrta NORBRIT [načrta za Biskajski zaliv]);

| C.3 | krepitev razvoja skupnih pristopov k ravnanju s prostoživečimi vrstami, vključno z opredelitvijo dobre prakse in obveščanjem javnosti o dejavnostih ravnanja s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

C.3

krepitev razvoja skupnih pristopov k ravnanju s prostoživečimi vrstami, vključno z opredelitvijo dobre prakse in obveščanjem javnosti o dejavnostih ravnanja s prostoživečimi vrstami;

| C.4 | izmenjava izkušenj, opredeljenih in pridobljenih pri odzivanju na onesnaževanje v poljih vetrnic na morju; |
| --- | --- |

C.4

izmenjava izkušenj, opredeljenih in pridobljenih pri odzivanju na onesnaževanje v poljih vetrnic na morju;

| C.5 | spodbujanje povezav in usklajevanja z odzivanjem na obali; |
| --- | --- |

C.5

spodbujanje povezav in usklajevanja z odzivanjem na obali;

| C.6 | spodbujanje raziskav in razvoja ter izmenjave informacij o tehnologijah, opremi in drugih operativnih sredstvih za odzivanje, zlasti o integriranih nadzornih senzorjih, tehnologiji za odzivanje na nesreče ponoči, ob slabi vidljivosti in v slabih vremenskih razmerah, o odkrivanju in reševanju zabojnikov, izgubljenih na morju, o hudih nesrečah z nafto in kemikalijami ter o nesrečah, ki vključujejo goriva novih generacij; |
| --- | --- |

C.6

spodbujanje raziskav in razvoja ter izmenjave informacij o tehnologijah, opremi in drugih operativnih sredstvih za odzivanje, zlasti o integriranih nadzornih senzorjih, tehnologiji za odzivanje na nesreče ponoči, ob slabi vidljivosti in v slabih vremenskih razmerah, o odkrivanju in reševanju zabojnikov, izgubljenih na morju, o hudih nesrečah z nafto in kemikalijami ter o nesrečah, ki vključujejo goriva novih generacij;

| C.7 | spodbujanje raziskav na področju skupnih raziskovalnih prednostnih nalog: razvoj skupnega predloga o raziskavah o gorivih nove generacije do obdobja 2019–2022; |
| --- | --- |

C.7

spodbujanje raziskav na področju skupnih raziskovalnih prednostnih nalog: razvoj skupnega predloga o raziskavah o gorivih nove generacije do obdobja 2019–2022;

| C.8 | spodbujanje izmenjav informacij o nacionalnih sistemih ocene tveganja, vključno z vleko v nujnih primerih. |
| --- | --- |

C.8

spodbujanje izmenjav informacij o nacionalnih sistemih ocene tveganja, vključno z vleko v nujnih primerih.

---

Dodatek 1

Naloge 1–18 v zvezi s strateškim ciljem A (preprečevanje):

| Naloga | Strateški


  ukrep | Opis | Rok | Vodstvo | Napredek | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| 1 | A.1 | Izvajanje letalskih in satelitskih nadzornih operacij, vključno z nacionalnimi leti, regionalnimi leti, leti „Tour d’Horizon“ ter leti v okviru operacij CEPCO/SuperCEPCO, za odkrivanje, preiskovanje in zbiranje dokazov ter spremljanje razlitja nafte in drugih škodljivih snovi, ob upoštevanju strateških potreb po nadzoru. | Dejavnost se izvede po potrebi | Pogodbenice in sek. | | Se izvaja |
| 2 | A.1 | Vzdrževanje pokritosti in učinkovitosti zračnega nadzora in strateška analiza potreb po nadzoru, med drugim na podlagi vrednotenja obstoječih naborov podatkov o ugotovljenem onesnaženju z nafto in drugimi snovmi. | | Pogodbenice | CleanSeaNet – EMSA
  Ribištvo – agencija EU EFCA
  NL – vodja projektov in pogodbenice
  NL pripravi osnutek in ga razpošlje vodjem delegacij
  BE – Priloga VI h konvenciji MARPOL | |
| 3 | A.3


  A.4


  A.5 | Proučitev priprave minimalnih priporočil o nadzornih operacijah na območju Bonnskega sporazuma in pričakovanih rezultatih (Priloga VI h konvenciji MARPOL, sistemi daljinsko pilotiranega zrakoplova). | | EU (za možnosti poenostavitve pomorskega nadzora, npr. za ribištvo in onesnaževanje)
  BE – sovodenje (Priloga VI)
  EU – brezpilotni zrakoplovi | Prve razprave v zvezi s Prilogo VI h konvenciji MARPOL so se začele na 19. srečanju OTSOPA.
  EMSA je začela z operativno storitvijo sistema daljinsko pilotiranega zrakoplova. | Se izvaja |
| 4 | A.2 | Vzdrževanje učinkovitega standarda spremljanja in poročanja z uporabo ustreznega sistema za poročanje o ugotovljenem onesnaženju pogodbenicam Bonnskega sporazuma. | Dejavnosti se izvedejo po potrebi | Pogodbenice | | Se izvaja |
| 5 | A.3 | V sodelovanju z Evropsko agencijo za pomorsko varnost optimalna uporaba satelitskih posnetkov, npr. prek službe CleanSeaNet, da bi se ukrepalo ob prvem opozorilu o odkritju morebitnega onesnaženja z zračnim nadzorom.


  in | Dejavnosti se izvedejo po potrebi | Pogodbenice | | Se izvaja |
| 6 | A.3 | Poročanje o najnovejših dogajanjih na področju psevdosatelitov za velike višine (HAPS) in sistemov daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS) ter odzivanje nanje. | Dejavnosti se izvedejo po potrebi | Pogodbenice | EU/EMSA – HAPS in RPAS | Se izvaja |
| | | | | | | |
| 8 | A.13 | Podpiranje/spodbujanje izvajanja shem ločene plovbe in opozarjanje organov, pristojnih za ukrepe za zmanjševanje tveganj, na druga priporočila projekta BE-AWARE v zvezi s sistemom za nadzor plovbe, sistemom samodejnega prepoznavanja (AIS) na poljih vetrnih elektrarn in e-navigacijo. | Se izvaja | Pogodbenice | IE, NO in NL so organizirale delavnice. | Za izvajanje so pristojne različne nacionalne službe. |
| 9 | A.6


  B.I | Vzdrževanje in posodabljanje priročnika za zračne operacije. | Vsako leto na srečanju OTSOPA | NO in pogodbenice | | Se izvaja |
| 10 | A.6


  B.I | Vzdrževanje spletne različice Kodeksa o videzu nafte v okviru Bonnskega sporazuma, vključno z atlasom slik, za letalsko osebje in strokovnjake, v okviru prenove spletišča Bonnskega sporazuma. | Dejavnosti se izvedejo po potrebi | FR in pogodbenice | | Se izvaja |
| 11 | A.4


  A.5


  A.10 | Krepitev in razširitev sodelovanja pri odkrivanju in ugotavljanju kaznivih dejanj v zvezi s prilogami h konvenciji MARPOL ter prispevek k izvrševanju in sodelovanje z IMO. | Se izvaja | Pogodbenice/mreža NSN/Sek. | | Se izvaja |
| 12 | A.5


  A.10 | Proučitev razvoja skupne tehnične strategije in operativnega pristopa za spremljanje skladnosti za NOx in SOx. | | BE, DK (še ni potrjeno), FR
  NL? EMSA (še ni potrjeno) | | Novo |
| 13 | A.7


  A.9 | Krepitev sodelovanja z mrežo preiskovalcev in tožilcev za Severno morje (NSN) ter skupno:


  (a)
  vzdrževanje in posodabljanje priročnika o kršitvah v zvezi z onesnaževanjem z nafto za Severno morje;


  (b)
  organiziranje delavnic za teme v skupnem interesu;


  (c)
  pomoč, kadar je potrebno, pri objavi obsodb in vzpostavitvi evidenc okoljske skladnosti ladijskih družb. | | NL/Sek. | Morebitne teme za seminarje v obdobju 2019–2025:
  nevarne in zdravju škodljive snovi
  morski odpadki | Se izvaja |
| 14 | A.8 | Nadaljevanje dejavnosti mreže OSINET, da se:


  (a)
  izboljšajo znanje in izkušnje ustreznih laboratorijev v zvezi s forenziko razlitij nafte, tudi prek interkalibracije, ter in


  (b)
  vzdržujejo/pripravijo posodobljeni analitični postopki in referenčne metode, tudi za vzorčenje nafte na morju. | | DE/OSINET | | Se izvaja |
| 15 | A.12


  B.1 | Vzdrževanje in posodabljanje spletišča Bonnskega sporazuma in razširjanje elektronskih publikacij (tj. priročnikov, vodnikov in poročil). | Dejavnost se izvede po potrebi | Sek./pogodbenice | Sekretariat prouči možnost ohranjanja vira odločitev/ukrepov. | Se izvaja |
| | | | | | | |
| 17 | A.2 | Pregled veljavnih priporočil glede obvestil in po potrebi izvedba potrebnih prilagoditev. | Dejavnost se izvede po potrebi | Pogodbenice | | Novo |
| 18 | A.12 | Izvajanje strategije Bonnskega sporazuma glede obveščanja. | | Sek. | | Se izvaja |

Naloga

Strateški

ukrep

Opis

Rok

Vodstvo

Napredek

Status

1

A.1

Izvajanje letalskih in satelitskih nadzornih operacij, vključno z nacionalnimi leti, regionalnimi leti, leti „Tour d’Horizon“ ter leti v okviru operacij CEPCO/SuperCEPCO, za odkrivanje, preiskovanje in zbiranje dokazov ter spremljanje razlitja nafte in drugih škodljivih snovi, ob upoštevanju strateških potreb po nadzoru.

Dejavnost se izvede po potrebi

Pogodbenice in sek.

Se izvaja

2

A.1

Vzdrževanje pokritosti in učinkovitosti zračnega nadzora in strateška analiza potreb po nadzoru, med drugim na podlagi vrednotenja obstoječih naborov podatkov o ugotovljenem onesnaženju z nafto in drugimi snovmi.

Pogodbenice

CleanSeaNet – EMSA

Ribištvo – agencija EU EFCA

NL – vodja projektov in pogodbenice

NL pripravi osnutek in ga razpošlje vodjem delegacij

BE – Priloga VI h konvenciji MARPOL

3

A.3

A.4

A.5

Proučitev priprave minimalnih priporočil o nadzornih operacijah na območju Bonnskega sporazuma in pričakovanih rezultatih (Priloga VI h konvenciji MARPOL, sistemi daljinsko pilotiranega zrakoplova).

EU (za možnosti poenostavitve pomorskega nadzora, npr. za ribištvo in onesnaževanje)

BE – sovodenje (Priloga VI)

EU – brezpilotni zrakoplovi

Prve razprave v zvezi s Prilogo VI h konvenciji MARPOL so se začele na 19. srečanju OTSOPA.

EMSA je začela z operativno storitvijo sistema daljinsko pilotiranega zrakoplova.

Se izvaja

4

A.2

Vzdrževanje učinkovitega standarda spremljanja in poročanja z uporabo ustreznega sistema za poročanje o ugotovljenem onesnaženju pogodbenicam Bonnskega sporazuma.

Dejavnosti se izvedejo po potrebi

Pogodbenice

Se izvaja

5

A.3

V sodelovanju z Evropsko agencijo za pomorsko varnost optimalna uporaba satelitskih posnetkov, npr. prek službe CleanSeaNet, da bi se ukrepalo ob prvem opozorilu o odkritju morebitnega onesnaženja z zračnim nadzorom.

in

Dejavnosti se izvedejo po potrebi

Pogodbenice

Se izvaja

6

A.3

Poročanje o najnovejših dogajanjih na področju psevdosatelitov za velike višine (HAPS) in sistemov daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS) ter odzivanje nanje.

Dejavnosti se izvedejo po potrebi

Pogodbenice

EU/EMSA – HAPS in RPAS

Se izvaja

8

A.13

Podpiranje/spodbujanje izvajanja shem ločene plovbe in opozarjanje organov, pristojnih za ukrepe za zmanjševanje tveganj, na druga priporočila projekta BE-AWARE v zvezi s sistemom za nadzor plovbe, sistemom samodejnega prepoznavanja (AIS) na poljih vetrnih elektrarn in e-navigacijo.

Se izvaja

Pogodbenice

IE, NO in NL so organizirale delavnice.

Za izvajanje so pristojne različne nacionalne službe.

9

A.6

B.I

Vzdrževanje in posodabljanje priročnika za zračne operacije.

Vsako leto na srečanju OTSOPA

NO in pogodbenice

Se izvaja

10

A.6

B.I

Vzdrževanje spletne različice Kodeksa o videzu nafte v okviru Bonnskega sporazuma, vključno z atlasom slik, za letalsko osebje in strokovnjake, v okviru prenove spletišča Bonnskega sporazuma.

Dejavnosti se izvedejo po potrebi

FR in pogodbenice

Se izvaja

11

A.4

A.5

A.10

Krepitev in razširitev sodelovanja pri odkrivanju in ugotavljanju kaznivih dejanj v zvezi s prilogami h konvenciji MARPOL ter prispevek k izvrševanju in sodelovanje z IMO.

Se izvaja

Pogodbenice/mreža NSN/Sek.

Se izvaja

12

A.5

A.10

Proučitev razvoja skupne tehnične strategije in operativnega pristopa za spremljanje skladnosti za NOx in SOx.

BE, DK (še ni potrjeno), FR

NL? EMSA (še ni potrjeno)

Novo

13

A.7

A.9

Krepitev sodelovanja z mrežo preiskovalcev in tožilcev za Severno morje (NSN) ter skupno:

(a)
  vzdrževanje in posodabljanje priročnika o kršitvah v zvezi z onesnaževanjem z nafto za Severno morje;

(b)
  organiziranje delavnic za teme v skupnem interesu;

(c)
  pomoč, kadar je potrebno, pri objavi obsodb in vzpostavitvi evidenc okoljske skladnosti ladijskih družb.

NL/Sek.

Morebitne teme za seminarje v obdobju 2019–2025:

nevarne in zdravju škodljive snovi

morski odpadki

Se izvaja

14

A.8

Nadaljevanje dejavnosti mreže OSINET, da se:

(a)
  izboljšajo znanje in izkušnje ustreznih laboratorijev v zvezi s forenziko razlitij nafte, tudi prek interkalibracije, ter in

(b)
  vzdržujejo/pripravijo posodobljeni analitični postopki in referenčne metode, tudi za vzorčenje nafte na morju.

DE/OSINET

Se izvaja

15

A.12

B.1

Vzdrževanje in posodabljanje spletišča Bonnskega sporazuma in razširjanje elektronskih publikacij (tj. priročnikov, vodnikov in poročil).

Dejavnost se izvede po potrebi

Sek./pogodbenice

Sekretariat prouči možnost ohranjanja vira odločitev/ukrepov.

Se izvaja

17

A.2

Pregled veljavnih priporočil glede obvestil in po potrebi izvedba potrebnih prilagoditev.

Dejavnost se izvede po potrebi

Pogodbenice

Novo

18

A.12

Izvajanje strategije Bonnskega sporazuma glede obveščanja.

Sek.

Se izvaja

Naloge 19–30 v zvezi s strateškim ciljem B (pripravljenost):

| Naloga | Strateški ukrep | Opis | Rok | Vodstvo | Napredek | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 | B.1


  A.12 | Vzdrževanje in posodabljanje različnih poglavij priročnika za boj proti onesnaževanju v okviru Bonnskega sporazuma | Dejavnost se izvede po potrebi | Pogodbenice in sek. | | Se izvaja |
| 20 | B.2 | Nadaljnja izmenjava informacij o razbitinah, ki so morda vir onesnaževanja (metode za izpraznitev, ocena tveganja itd.). | Dejavnost se izvede po potrebi | Pogodbenice | | Se izvaja |
| 21 | B.4


  B.5 | Povečanje pripravljenosti na prejem/ponujanje/tranzit mednarodne pomoči z uporabo smernic EU o podpori države gostiteljice. | Se izvaja | Pogodbenice in EU | | Se izvaja |
| 22 | B.3 | Načrtovanje in izvajanje regionalnih in podregionalnih operativnih vaj in usposabljanja ob upoštevanju strateških potreb. | | Pogodbenice | | Se izvaja |
| 23 | B.3 | Načrtovanje in izvajanje regionalnih in podregionalnih operativnih vaj in usposabljanja ob upoštevanju strateških potreb. | | Pogodbenice | | Se izvaja |
| 24 | B.3 | Vzpostavitev sistema za postopne skupne vaje za preskušanje in urjenje sodelovanja pri boju proti razlitjem. | Se izvaja | dk | DK ima vojaško strokovno znanje, ki ga uporablja za zagotavljanje podpore vajam. | |
| 25 | B.4 | Spodbujanje razvoja nacionalnih sistemov okoljskega svetovanja in povezanih izmenjav informacij. Proučitev vzpostavitve sredstev za delo na podlagi sodelovanja (podregionalno) | OTSOPA 2020 | UK | | Se izvaja |
| 26 | B.5


  B.7


  B.8 | Krepitev sodelovanja s centrom REMPEC in komisijo HELCOM pri pripravi skupnega priročnika za odziv na nevarne in zdravju škodljive snovi. | | Sek., FR | | Novo |
| 27 | B.6 | Krepitev sodelovanja s komisijo OSPAR, regionalnimi sporazumi in drugimi mednarodnimi organizacijami, vključenimi v zaščito morskega okolja pred onesnaževanjem iz ladijskega prometa, naftnih in plinskih dejavnosti na morju ter drugih pomorskih dejavnosti, ob upoštevanju obveznosti na podlagi okvirne direktive o morski strategiji in okvirne direktive o vodah (1). | | Sek., BE in NL; pogodbenice (izmenjava informacij o izvajanju okvirne direktive o morski strategiji) | Sek. stopi v stik s komisijo OSPAR glede obveznosti D8 iz okvirne direktive o morski strategiji v zvezi s spremljanjem in oceno znatnega akutnega onesnaženja ter poroča na srečanju OTSOPA 2020.
  Bonn 19 preuči možnost vzajemne udeležbe odbora BA/komisije HELCOM na ključnih sestankih. Na zasedanju v Bonnu leta 2019 se prouči vzajemna udeležba BA/HELCOM na ključnih sestankih (glej akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2016–2019, točka A.3.3). | Novo |
| | | | | | | |
| 29 | B.9 | Analiza trendov projekta BE-AWARE 2030.


  Vrednotenje in spremljanje rezultatov. | Se izvaja | NL in pogodbenice | | Novo |
| 30 | B.9 | Izmenjava informacij/izkušenj glede vse večje velikosti plovil, energije iz obnovljivih virov, naftne in plinske industrije na morju, utekočinjenega zemeljskega plina in razširitve pristanišč, avtonomnih ladij in radioaktivnih snovi. | | Pogodbenice | | Novo |

Naloga

Strateški ukrep

Opis

Rok

Vodstvo

Napredek

Status

19

B.1

A.12

Vzdrževanje in posodabljanje različnih poglavij priročnika za boj proti onesnaževanju v okviru Bonnskega sporazuma

Dejavnost se izvede po potrebi

Pogodbenice in sek.

Se izvaja

20

B.2

Nadaljnja izmenjava informacij o razbitinah, ki so morda vir onesnaževanja (metode za izpraznitev, ocena tveganja itd.).

Dejavnost se izvede po potrebi

Pogodbenice

Se izvaja

21

B.4

B.5

Povečanje pripravljenosti na prejem/ponujanje/tranzit mednarodne pomoči z uporabo smernic EU o podpori države gostiteljice.

Se izvaja

Pogodbenice in EU

Se izvaja

22

B.3

Načrtovanje in izvajanje regionalnih in podregionalnih operativnih vaj in usposabljanja ob upoštevanju strateških potreb.

Pogodbenice

Se izvaja

23

B.3

Načrtovanje in izvajanje regionalnih in podregionalnih operativnih vaj in usposabljanja ob upoštevanju strateških potreb.

Pogodbenice

Se izvaja

24

B.3

Vzpostavitev sistema za postopne skupne vaje za preskušanje in urjenje sodelovanja pri boju proti razlitjem.

Se izvaja

dk

DK ima vojaško strokovno znanje, ki ga uporablja za zagotavljanje podpore vajam.

25

B.4

Spodbujanje razvoja nacionalnih sistemov okoljskega svetovanja in povezanih izmenjav informacij. Proučitev vzpostavitve sredstev za delo na podlagi sodelovanja (podregionalno)

OTSOPA 2020

UK

Se izvaja

26

B.5

B.7

B.8

Krepitev sodelovanja s centrom REMPEC in komisijo HELCOM pri pripravi skupnega priročnika za odziv na nevarne in zdravju škodljive snovi.

Sek., FR

Novo

27

B.6

Krepitev sodelovanja s komisijo OSPAR, regionalnimi sporazumi in drugimi mednarodnimi organizacijami, vključenimi v zaščito morskega okolja pred onesnaževanjem iz ladijskega prometa, naftnih in plinskih dejavnosti na morju ter drugih pomorskih dejavnosti, ob upoštevanju obveznosti na podlagi okvirne direktive o morski strategiji in okvirne direktive o vodah (1).

Sek., BE in NL; pogodbenice (izmenjava informacij o izvajanju okvirne direktive o morski strategiji)

Sek. stopi v stik s komisijo OSPAR glede obveznosti D8 iz okvirne direktive o morski strategiji v zvezi s spremljanjem in oceno znatnega akutnega onesnaženja ter poroča na srečanju OTSOPA 2020.

Bonn 19 preuči možnost vzajemne udeležbe odbora BA/komisije HELCOM na ključnih sestankih. Na zasedanju v Bonnu leta 2019 se prouči vzajemna udeležba BA/HELCOM na ključnih sestankih (glej akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma za obdobje 2016–2019, točka A.3.3).

Novo

29

B.9

Analiza trendov projekta BE-AWARE 2030.

Vrednotenje in spremljanje rezultatov.

Se izvaja

NL in pogodbenice

Novo

30

B.9

Izmenjava informacij/izkušenj glede vse večje velikosti plovil, energije iz obnovljivih virov, naftne in plinske industrije na morju, utekočinjenega zemeljskega plina in razširitve pristanišč, avtonomnih ladij in radioaktivnih snovi.

Pogodbenice

Novo

Naloge 31–40 v zvezi s strateškim ciljem C (odziv):

| Naloga | Strateški ukrep | Opis | Rok | Vodstvo | Napredek | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31 | C.1


  C.4 | Izmenjava informacij o izkušnjah, pridobljenih v zvezi z nezgodami, vključno na poljih vetrnih elektrarn, pribežališči in ravnanjem z odpadki po nezgodah z onesnaženjem. | OTSOPA
  BONN | Pogodbenice | | Se izvaja |
| 32 | C.1


  C.5 | Vzdrževanje učinkovitega sistema POLREP za poročanje o nezgodah z onesnaženjem ter upravljanje zahtevkov za pomoč in ponujanja pomoči z uporabo skupnega komunikacijskega in informacijskega sistema Evropske komisije za primer nesreč (CECIS MP) onesnaženja morja. | Se izvaja | EU, NO, DK | Šestmesečni projekt z dvema delavnicama in devetimi državami | Se izvaja |
| 33 | C.2 | Priprava, vzdrževanje in posodabljanje načrtov skupnega odzivanja na nezgode na morju (načrtov DENGERNETH (DE) in MANCHEPLAN (UK in FR), štiristranskega načrta con (BE), načrta NORBRIT (UK in NO), memoranduma o soglasju med UK in IE), [Biskajski zaliv]. | Dejavnost se izvede po potrebi | Zadevna pogodbenica | | Se izvaja |
| 34 | C.3 | Vzdrževanje izmenjave informacij o nacionalnih sistemih ravnanja s prostoživečimi vrstami. | Se izvaja | – FR, SE in pogodbenice | | Se izvaja |
| 35 | C.7


  C.6 | Spodbujanje in po možnosti izvedba raziskav in razvoja ter izmenjava informacij v zvezi z gorivi nove generacije. | | NO + partnerji projekta | Predlog za razpis GD ECHO leta 2019 | Se izvaja |
| 36 | C.7


  C.6 | Odzivi in pripravljenost v zvezi z gorivi nove generacije | | NO + partnerji projekta | Na podlagi odziva pri nalogi št. 35 | |
| 37 | C.6 | Izmenjava informacij o nezgodah z onesnaženjem in spodbujanje dodatnih raziskav v zvezi s temi nezgodami, vključno z :







  • | nesrečami ponoči, ob slabi vidljivosti in v slabih vremenskih razmerah; |

Naloga

Strateški ukrep

Opis

Rok

Vodstvo

Napredek

Status

31

C.1

C.4

Izmenjava informacij o izkušnjah, pridobljenih v zvezi z nezgodami, vključno na poljih vetrnih elektrarn, pribežališči in ravnanjem z odpadki po nezgodah z onesnaženjem.

OTSOPA

BONN

Pogodbenice

Se izvaja

32

C.1

C.5

Vzdrževanje učinkovitega sistema POLREP za poročanje o nezgodah z onesnaženjem ter upravljanje zahtevkov za pomoč in ponujanja pomoči z uporabo skupnega komunikacijskega in informacijskega sistema Evropske komisije za primer nesreč (CECIS MP) onesnaženja morja.

Se izvaja

EU, NO, DK

Šestmesečni projekt z dvema delavnicama in devetimi državami

Se izvaja

33

C.2

Priprava, vzdrževanje in posodabljanje načrtov skupnega odzivanja na nezgode na morju (načrtov DENGERNETH (DE) in MANCHEPLAN (UK in FR), štiristranskega načrta con (BE), načrta NORBRIT (UK in NO), memoranduma o soglasju med UK in IE), [Biskajski zaliv].

Dejavnost se izvede po potrebi

Zadevna pogodbenica

Se izvaja

34

C.3

Vzdrževanje izmenjave informacij o nacionalnih sistemih ravnanja s prostoživečimi vrstami.

Se izvaja

– FR, SE in pogodbenice

Se izvaja

35

C.7

C.6

Spodbujanje in po možnosti izvedba raziskav in razvoja ter izmenjava informacij v zvezi z gorivi nove generacije.

NO + partnerji projekta

Predlog za razpis GD ECHO leta 2019

Se izvaja

36

C.7

C.6

Odzivi in pripravljenost v zvezi z gorivi nove generacije

NO + partnerji projekta

Na podlagi odziva pri nalogi št. 35

37

C.6

Izmenjava informacij o nezgodah z onesnaženjem in spodbujanje dodatnih raziskav v zvezi s temi nezgodami, vključno z :

•

nesrečami ponoči, ob slabi vidljivosti in v slabih vremenskih razmerah;

| • | nesrečami, ki vključujejo hude nesreče z nafto in kemikalijami, po možnosti v okviru projektov, ki se financirajo z zunanjimi sredstvi; |
| --- | --- |

•

nesrečami, ki vključujejo hude nesreče z nafto in kemikalijami, po možnosti v okviru projektov, ki se financirajo z zunanjimi sredstvi;

| • | tehnologijami, opremo in drugimi operativnimi sredstvi za odzivanje, zlasti integriranimi nadzornimi senzorji, modeliranjem premikanja naftnega madeža in orodji za podporo pri odločanju. |
| --- | --- |

•

tehnologijami, opremo in drugimi operativnimi sredstvi za odzivanje, zlasti integriranimi nadzornimi senzorji, modeliranjem premikanja naftnega madeža in orodji za podporo pri odločanju.

Pogodbenice

Se izvaja

39

C.6

Proučitev in razvoj predloga projekta za regionalno oceno tveganja za nevarne in zdravju škodljive snovi.

Pogodbenice in sek.

Se izvaja

40

C.6

Spodbujanje nadaljnjih raziskav nevarnih in zdravju škodljivih snovi, med drugim o tehnologijah za odzivanje na nevarne in zdravju škodljive snovi, preskušanja njihovih lastnosti in njihovega obnašanja v nestandardnih razmerah ter nadaljnjega razvoja naprednih orodij za podporo pri odločanju in njihove potrditve.

Pogodbenice

Se izvaja

41

C.8

Izmenjava informacij o nacionalnih sistemih ocene tveganja, vključno z vleko v nujnih primerih.

Dejavnosti se izvedejo po potrebi

Pogodbenice

Novo

---

(1)  Norveška ni članica Evropske unije. Norveška prispeva na podlagi enakovredne nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU, ki jo zavezuje kot članico Evropskega gospodarskega prostora (EGP).

---

PRILOGA I

Veljavna besedila konvencije MARPOL

Veljavna besedila prilog I do VI in Protokola 1 h konvenciji MARPOL.

Konvencija MARPOL vsebuje pravila, namenjena preprečevanju nenamernega onesnaževanja in onesnaževanja pri rutinskih operacijah, ki so podrobneje opredeljena v šestih tehničnih prilogah.

(b)   Priloga I – Pravila o preprečevanju onesnaževanja z nafto

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. marec 2018 – resolucija MEPC.276(70)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe obrazca B Dodatka k mednarodnemu spričevalu o preprečevanju onesnaževanja z nafto)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. januar 2017 – resolucija MEPC.266(68)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe pravila št. 12 – cisterne za ostanke nafte (usedline))

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. januar 2017 – resolucija MEPC.265(68)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba določb polarnega kodeksa, povezanih z okoljem, postala obvezna)

Sprememba Priloge I h konvenciji MARPOL – začetek veljavnosti 1. marec 2016 – resolucija MEPC.256(67)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe pravila št. 43 – posebne zahteve za uporabo ali prevoz nafte na območju Antarktike)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. januar 2016 – resolucija MEPC.248(66)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe Priloge 1 h konvenciji MARPOL, obvezne zahteve glede prevoza za instrument za stabilnost) – MEPC 66/21/Corr.1

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. januar 2016 – resolucija MEPC.246(66)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, III, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba Kodeksa III postala obvezna)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. januar 2015 – resolucija MEPC.238(65)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I in II h konvenciji MARPOL, da bi Kodeks o priznanih organizacijah postal obvezen)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. oktober 2014 – resolucija MEPC.235(65)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe obrazcev A in B dodatkov k mednarodnemu spričevalu o preprečevanju onesnaževanja z nafto na podlagi Priloge I h konvenciji MARPOL)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. avgust 2013 – resolucija MEPC.216(63)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (regionalne ureditve za pristaniške sprejemne zmogljivosti na podlagi prilog I, II, IV in V h konvenciji MARPOL)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. avgust 2011 – resolucija MEPC.190(60)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (severnoameriško območje nadzora nad emisijami)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. avgust 2011 – resolucija MEPC.189(60)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (vključitev novega poglavja 9 v Prilogo I h konvenciji MARPOL)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. januar 2011 – resolucija MEPC.187(59)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe pravil št. 1, 12, 13, 17 in 38 Priloge I h konvenciji MARPOL, Dodatek k mednarodnemu spričevalu o preprečevanju onesnaževanja z nafto ter dela I in II knjige o oljih)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. januar 2011 – resolucija MEPC.186(59)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (vključitev novega poglavja 8 v Prilogo I h konvenciji MARPOL in posledične spremembe obrazca B Dodatka k mednarodnemu spričevalu o preprečevanju onesnaževanja z nafto)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. december 2008 – resolucija MEPC.164(56)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (sprejemne zmogljivosti zunaj posebnih območij in izpust odplak)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. avgust 2007 – resolucija MEPC.141(54)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe pravila št. 1, dodatek k pravilu št. 12A, posledične spremembe mednarodnega spričevala o preprečevanju onesnaževanja z nafto ter spremembe pravila št. 21 revidirane Priloge I h konvenciji MARPOL)

Besedilo Priloge I h konvenciji MARPOL – na dan 1. januarja 2007 – resolucija MEPC.117(52)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (revidirana Priloga I h konvenciji MARPOL)

(c)   Priloga II – Pravila o preprečevanju onesnaževanja z zdravju škodljivimi tekočimi snovmi v rinfuzi

Spremembe Priloge II h konvenciji MARPOL – začetek veljavnosti 1. september 2017 – resolucija MEPC.270(69)

Spremembe Priloge k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (spremembe Priloge II h konvenciji MARPOL – revidirani postopek za vrednotenje tveganja GESAMP)

Spremembe Priloge II – začetek veljavnosti 1. januar 2017 – resolucija MEPC.265(68)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba določb polarnega kodeksa, povezanih z okoljem, postala obvezna)

Spremembe Priloge II – začetek veljavnosti 1. januar 2016 – resolucija MEPC.246(66)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, III, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba Kodeksa III postala obvezna)

Spremembe Priloge II – začetek veljavnosti 1. januar 2015 – resolucija MEPC.238(65)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I in II h konvenciji MARPOL, da bi Kodeks o priznanih organizacijah postal obvezen)

Spremembe Priloge II – začetek veljavnosti 1. avgust 2013 – resolucija MEPC.216(63)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (regionalne ureditve za pristaniške sprejemne zmogljivosti na podlagi prilog I, II, IV in V h konvenciji MARPOL)

Besedilo Priloge II h konvenciji MARPOL – na dan 1. januarja 2007 – resolucija MEPC.118(52) (kakor je bila spremenjena)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (revidirana Priloga II h konvenciji MARPOL)

Mednarodni kodeks za prevoz kemikalij v rinfuzi (IBC), ki je bil uveljavljen s pravilom št. 11 Priloge II – tankerji, zgrajeni 1. julija 1986 ali po tem datumu – resolucija MEPC.119(52)

Spremembe Mednarodnega kodeksa za gradnjo in opremo ladij, ki prevažajo nevarne kemikalije v rinfuzi (kodeks IBC)

Resolucija MEPC.225(64) spremembe poglavij 17, 18 in 19, ki so začele veljati 1. junija 2014

BLG.1/Circ.19 Proizvodi, ki so bili razvrščeni ali ponovno razvrščeni od sprejetja spremenjenega kodeksa IBC leta 2004

BLG.1 Circ.19/Corr.1 Proizvodi, ki so bili razvrščeni ali ponovno razvrščeni od sprejetja spremenjenega kodeksa IBC leta 2004

Kodeks za prevoz kemikalij v rinfuzi (BCH), ki je bil uveljavljen s pravilom št. 11 Priloge II – tankerji, zgrajeni pred 1. julijem 1986 – resolucija MEPC.144(54)

Spremembe Kodeksa za gradnjo in opremo ladij, ki prevažajo nevarne kemikalije v rinfuzi (kodeks BCH)

(d)   Priloga III – Pravila o preprečevanju onesnaževanja s škodljivimi snovmi, ki se po morju prevažajo v pakirani obliki

Sprememba Priloge III h konvenciji MARPOL – (sprememba dodatka o merilih za opredelitev pakiranih škodljivih snovi) začetek veljavnosti 1. marec 2016 – resolucija MEPC.257(67)

Sprememba Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973

Spremembe Priloge III – začetek veljavnosti 1. januar 2016 – resolucija MEPC.246(66)

Besedilo Priloge III h konvenciji MARPOL – na dan 1. januarja 2014 – resolucija MEPC.193(61)

Besedilo Priloge III h konvenciji MARPOL – na dan 1. januarja 2010 – resolucija MEPC.156(55)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, III, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba Kodeksa III postala obvezna)

(e)   Priloga IV – Pravila o preprečevanju onesnaževanja z ladijskimi odplakami

Spremembe Priloge IV – začetek veljavnosti 1. september 2017 – resolucija MEPC.274(69)

Spremembe Priloge k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (spremembe Priloge IV h konvenciji MARPOL – posebno območje Baltskega morja in obrazec mednarodnega spričevala o preprečevanju onesnaževanja z odplakami)

Spremembe Priloge IV – začetek veljavnosti 1. januar 2017 – resolucija MEPC.265(68)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba določb polarnega kodeksa, povezanih z okoljem, postala obvezna)

Spremembe Priloge IV – začetek veljavnosti 1. januar 2016 – resolucija MEPC.246(66)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, III, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba Kodeksa III postala obvezna)

Spremembe Priloge IV – začetek veljavnosti 1. avgust 2013 – resolucija MEPC.216(63)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (regionalne ureditve za pristaniške sprejemne zmogljivosti na podlagi prilog I, II, IV in V h konvenciji MARPOL)

Spremembe Priloge IV – začetek veljavnosti 1. januar 2013 – resolucija MEPC.200(62)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (določbe o posebnem območju in določitev Baltskega morja kot posebnega območja na podlagi Priloge IV h konvenciji MARPOL)

MEPC 62/24/Corr.1 – vsebuje več popravkov resolucije MEPC.200(62)

Spremembe Priloge IV – začetek veljavnosti 1. december 2008 – resolucija MEPC.164(56)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (sprejemne zmogljivosti zunaj posebnih območij in izpust odplak)

Spremembe Priloge IV – začetek veljavnosti 1. avgust 2007 – resolucija MEPC.143(54)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (vključitev pravila št. 13 v Prilogo IV h konvenciji MARPOL)

Besedilo Priloge IV h konvenciji MARPOL – na dan 1. avgusta 2005 – resolucija MEPC.115(51)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (revidirana Priloga IV h konvenciji MARPOL)

(f)   Priloga V – Pravila o preprečevanju onesnaževanja z odpadki z ladij

Besedilo Priloge V h konvenciji MARPOL – na dan 31. decembra 1988

Spremembe Priloge V – začetek veljavnosti 1. marec 2018 – resolucija MEPC.277(70)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe Priloge V h konvenciji MARPOL – snovi, škodljive za morsko okolje, in obrazec dnevnika o ravnanju z odpadki)

Spremembe Priloge V – začetek veljavnosti 1. januar 2017 – resolucija MEPC.265(68)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba določb polarnega kodeksa, povezanih z okoljem, postala obvezna)

Spremembe Priloge V – začetek veljavnosti 1. januar 2016 – resolucija MEPC.246(66)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe prilog I, II, III, IV in V h konvenciji MARPOL, da bi uporaba Kodeksa III postala obvezna)

Spremembe Priloge V – začetek veljavnosti 1. avgust 2013 – resolucija MEPC.216(63)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (regionalne ureditve za pristaniške sprejemne zmogljivosti na podlagi prilog I, II, IV in V h konvenciji MARPOL)

Spremembe Priloge V – začetek veljavnosti 1. januar 2013 – resolucija MEPC.201(62)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (revidirana Priloga V h konvenciji MARPOL)

MEPC 62/24/Corr.1 – vsebuje več popravkov resolucije MEPC.201(62)

Spremembe Priloge V h konvenciji MARPOL – začetek veljavnosti 1. avgust 2005 – resolucija MEPC.116(51)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe Dodatka k Prilogi V h konvenciji MARPOL)

Spremembe Priloge V h konvenciji MARPOL – začetek veljavnosti 1. marec 2002 – resolucija MEPC.89(45)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe Priloge V h konvenciji MARPOL)

Spremembe Priloge V h konvenciji MARPOL – začetek veljavnosti 1. januar 1997 – resolucija MEPC.65(37)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1978 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe pravila št. 2 in novo pravilo št. 9 Priloge V)

(g)   Priloga VI – Pravila o preprečevanju onesnaževanja zraka z ladij

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. januar 2019 – resolucija MEPC.286(71)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (da se uveljavi območje nadzora nad emisijami NOx v Baltskem in Severnem morju ter spremeni dobavnica za gorivo)

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. marec 2018 – resolucija MEPC.278(70)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (spremembe sistema zbiranja podatkov o porabi goriva ladij iz Priloge VI h konvenciji MARPOL)

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. september 2017 – resolucija MEPC.271(69)

Spremembe Priloge k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (spremembe pravila št. 13 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL – zahteve glede evidentiranja za operativno skladnost z območji nadzora nad emisijami Tier III NOx)

Spremembe Priloge VI h konvenciji MARPOL – začetek veljavnosti 1. marec 2016 – resolucija MEPC.258(67)

Sprememba Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (spremembe pravil št. 2 in 13 ter Dodatka k Mednarodnem spričevalu o preprečevanju onesnaževanja zraka)

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. januar 2016 – resolucija MEPC.247(66)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (da bi uporaba Kodeksa III postala obvezna)

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. marec 2015 – resolucija MEPC.251(66)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (spremembe pravil št. 2, 13, 19 in 20 ter Dodatka k mednarodnem spričevalu o preprečevanju onesnaževanja zraka na podlagi Priloge VI h konvenciji MARPOL in certifikacija motorjev na dve vrsti goriva na podlagi Tehničnega pravilnika NOx iz leta 2008)

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. avgust 2013 – resolucija MEPC.217(63)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (regionalne ureditve za pristaniške sprejemne zmogljivosti na podlagi Priloge VI h konvenciji MARPOL in certifikacija ladijskih dizelskih motorjev, opremljenih s sistemi selektivne katalitične redukcije na podlagi Tehničnega pravilnika NOx iz leta 2008)

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. januar 2013 – resolucija MEPC.203(62)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (vključitev pravil o energijski učinkovitosti za ladje)

MEPC 62/24/Corr.1 – vsebuje več popravkov resolucije MEPC.203(62)

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. januar 2013 – resolucija MEPC.202(62)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973 (določitev območja nadzora nad emisijami v Karibskem morju)

MEPC 62/24/Corr.1 – vsebuje več popravkov resolucije MEPC.202(62)

Spremembe Priloge VI – začetek veljavnosti 1. februar 2012 – resolucija MEPC.194(61)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (revidirani obrazec Dodatka k mednarodnem spričevalu o preprečevanju onesnaževanja zraka)

Spremembe Priloge I – začetek veljavnosti 1. avgust 2011 – resolucija MEPC.190(60)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (severnoameriško območje nadzora nad emisijami)

Besedilo Priloge VI h konvenciji MARPOL – na dan 1. julija 2010 – resolucija MEPC.176(58)

Spremembe Priloge k Protokolu iz leta 1997 za spremembo Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k navedeni konvenciji (revidirana Priloga VI h konvenciji MARPOL)

---

| 16.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 263/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 263/32

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1728

z dne 15. oktobra 2019

o harmoniziranih standardih za igrače, pripravljenih v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se domneva, da so igrače, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, skladne z zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli, iz člena 10 Direktive 2009/48/ES in Priloge II k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se domneva, da so igrače, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, skladne z zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli, iz člena 10 Direktive 2009/48/ES in Priloge II k navedeni direktivi.

| (2) | Komisija je z dopisom M/445 z dne 9. julija 2009 Evropskemu odboru za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN) in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) zahtevala pripravo osnutka novih harmoniziranih standardov in popravkov obstoječih harmoniziranih standardov v podporo Direktivi 2009/48/ES. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom M/445 z dne 9. julija 2009 Evropskemu odboru za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN) in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) zahtevala pripravo osnutka novih harmoniziranih standardov in popravkov obstoječih harmoniziranih standardov v podporo Direktivi 2009/48/ES.

| (3) | V točki 13 dela III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES se določene mejne migracijske vrednosti za 19 elementov iz igrač ali sestavnih delov igrač, ki se ne smejo preseči. Toda te mejne migracijske vrednosti se ne uporabljajo, kadar je izključeno kakršno koli tveganje, na primer zaradi nedostopnosti sestavnega dela igrač, ki bi lahko vseboval enega ali več elementov. |
| --- | --- |

(3)

V točki 13 dela III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES se določene mejne migracijske vrednosti za 19 elementov iz igrač ali sestavnih delov igrač, ki se ne smejo preseči. Toda te mejne migracijske vrednosti se ne uporabljajo, kadar je izključeno kakršno koli tveganje, na primer zaradi nedostopnosti sestavnega dela igrač, ki bi lahko vseboval enega ali več elementov.

| (4) | Na podlagi zahtevka M/445 z dne 9. julija 2009 je CEN pregledal harmonizirani standard EN 71-3:2013+A3:2018 o migraciji določenih elementov, na katerega je bil objavljen sklic v Uradnem listu Evropske unije (3), da bi preskusne metode iz standarda EN 71-3 zajemale najnovejši tehnični in znanstveni napredek. Ta napredek vključuje izboljšano merjenje kroma (VI) in spojin iz organskega kositra, boljši nadzor nad preskusnimi pogoji pri izvajanju preskusov ter izboljšano strukturo standarda EN 71-3 za lažjo uporabo v praksi. To je privedlo do sprejetja harmoniziranega standarda EN 71-3:2019 o migraciji določenih elementov. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi zahtevka M/445 z dne 9. julija 2009 je CEN pregledal harmonizirani standard EN 71-3:2013+A3:2018 o migraciji določenih elementov, na katerega je bil objavljen sklic v Uradnem listu Evropske unije (3), da bi preskusne metode iz standarda EN 71-3 zajemale najnovejši tehnični in znanstveni napredek. Ta napredek vključuje izboljšano merjenje kroma (VI) in spojin iz organskega kositra, boljši nadzor nad preskusnimi pogoji pri izvajanju preskusov ter izboljšano strukturo standarda EN 71-3 za lažjo uporabo v praksi. To je privedlo do sprejetja harmoniziranega standarda EN 71-3:2019 o migraciji določenih elementov.

| (5) | Komisija je skupaj s CEN ocenila, ali je harmonizirani standard EN 71-3:2019 o migraciji določenih elementov, ki ga je pripravil CEN, skladen z zahtevkom M/445 z dne 9. julija 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je skupaj s CEN ocenila, ali je harmonizirani standard EN 71-3:2019 o migraciji določenih elementov, ki ga je pripravil CEN, skladen z zahtevkom M/445 z dne 9. julija 2009.

| (6) | Harmonizirani standard EN 71-3:2019 izpolnjuje zahteve, ki naj bi jih zajemal in so določene v Direktivi 2009/48/ES. Zato je primerno, da se sklic na navedeni standard objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

Harmonizirani standard EN 71-3:2019 izpolnjuje zahteve, ki naj bi jih zajemal in so določene v Direktivi 2009/48/ES. Zato je primerno, da se sklic na navedeni standard objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (7) | Harmonizirani standard EN 71-3:2019 nadomešča harmonizirani standard EN 71-3: 2013+A3:2018. Zato je primerno, da se sklic na navedeni standard umakne iz Uradnega lista Evropske unije. Da bi imeli proizvajalci igrač dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov spremenjenim specifikacijam v harmoniziranem standardu EN 71-3:2019, je treba odložiti umik sklica na harmonizirani standard EN 71-3:2013+A3:2018. |
| --- | --- |

(7)

Harmonizirani standard EN 71-3:2019 nadomešča harmonizirani standard EN 71-3: 2013+A3:2018. Zato je primerno, da se sklic na navedeni standard umakne iz Uradnega lista Evropske unije. Da bi imeli proizvajalci igrač dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov spremenjenim specifikacijam v harmoniziranem standardu EN 71-3:2019, je treba odložiti umik sklica na harmonizirani standard EN 71-3:2013+A3:2018.

| (8) | Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba v enem aktu objaviti popoln seznam sklicev na harmonizirane standarde, ki so bili pripravljeni v podporo Direktivi 2009/48/ES in izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali. Sklice na evropske standarde, ki so trenutno objavljeni v Uradnem listu Evropske unije (4), bi bilo zato treba vključiti v ta sklep. Posledično je treba tudi razveljaviti Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1254 (5). |
| --- | --- |

(8)

Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba v enem aktu objaviti popoln seznam sklicev na harmonizirane standarde, ki so bili pripravljeni v podporo Direktivi 2009/48/ES in izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali. Sklice na evropske standarde, ki so trenutno objavljeni v Uradnem listu Evropske unije (4), bi bilo zato treba vključiti v ta sklep. Posledično je treba tudi razveljaviti Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1254 (5).

| (9) | Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi moral zato začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(9)

Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi moral zato začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklici na harmonizirane standarde za igrače, pripravljene v podporo Direktivi 2009/48/ES in navedene v Prilogi I k temu sklepu, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2

Sklici na harmonizirane standarde za igrače, pripravljene v podporo Direktivi 2009/48/ES in navedene v Prilogi II k temu sklepu, se na datume iz navedene priloge umaknejo iz Uradnega lista Evropske unije.

Člen 3

Izvedbeni sklep (EU) 2019/1254 se razveljavi.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. oktobra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1).

2

(3)  
  UL C 282, 10.8.2018, str. 3.

3

(4)  Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti igrač (UL C 282, 10.8.2018, str. 3).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1254 z dne 22. julija 2019 o harmoniziranih standardih o varnosti igrač, pripravljenih v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 195, 23.7.2019, str. 43).

5

---

PRILOGA I

| Št. | Sklic na standard |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018 Varnost igrač – 1. del: Mehanske in fizikalne lastnosti |
| 2. | EN 71-2:2011+A1:2014 Varnost igrač – 2. del: Vnetljivost |
| 3. | EN 71-3:2019 Varnost igrač – 3. del: Migracija določenih elementov |
| 4. | EN 71-4:2013 Varnost igrač – 4. del: Kompleti za kemijske poskuse in druge poskuse, pri katerih se uporabljajo kemikalije |
| 5. | EN 71-5:2015 Varnost igrač – 5. del: Kemijske igrače (kompleti), razen kompletov za kemijske poskuse |
| 1. | EN 71-7:2014+A2:2018 Varnost igrač – 7. del: Prstne barve – Zahteve in preskusne metode
  Opomba: Za dovoljeni konzervans klimbazol (vnos 22 v preglednici B.1 Priloge B k temu standardu) domneva o skladnosti velja do največje dovoljene koncentracije 0,2 % (ne 0,5 %). To temelji na dokumentu „ADDENDUM to the Opinion on Climbazole (P64) ref. SCCS/1506/13“ (DODATEK k Mnenju o klimbazolu (P64) sklic SCCS/1506/13) Znanstvenega odbora za varstvo potrošnikov (ZOVP), ki je bil sprejet po tem, ko je CEN objavil standard.
  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_212.pdf |
| 2. | EN 71-8:2018 Varnost igrač – 8. del: Igrače za prostočasne aktivnosti za domačo uporabo |
| 3. | EN 71-12:2013 Varnost igrač – 12. del: N-nitrozamini in N-nitrozabilne snovi |
| 4. | EN 71-13:2014 Varnost igrač – 13. del: Vohalne igralne plošče, kozmetični seti in okušalne igre |
| 5. | EN 71-14:2018 Varnost igrač – 14. del: Trampolini za domačo uporabo |
| 6. | EN 62115:2005 Električne igrače – Varnost
  IEC 62115:2003 (spremenjen) + A1:2004
  EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013
  EN 62115:2005/A11:2012
  EN 62115:2005/A12:2015
  EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011
  EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (spremenjen) |

Št.

Sklic na standard

1.

EN 71-1:2014+A1:2018 Varnost igrač – 1. del: Mehanske in fizikalne lastnosti

2.

EN 71-2:2011+A1:2014 Varnost igrač – 2. del: Vnetljivost

3.

EN 71-3:2019 Varnost igrač – 3. del: Migracija določenih elementov

4.

EN 71-4:2013 Varnost igrač – 4. del: Kompleti za kemijske poskuse in druge poskuse, pri katerih se uporabljajo kemikalije

5.

EN 71-5:2015 Varnost igrač – 5. del: Kemijske igrače (kompleti), razen kompletov za kemijske poskuse

1.

EN 71-7:2014+A2:2018 Varnost igrač – 7. del: Prstne barve – Zahteve in preskusne metode

Opomba: Za dovoljeni konzervans klimbazol (vnos 22 v preglednici B.1 Priloge B k temu standardu) domneva o skladnosti velja do največje dovoljene koncentracije 0,2 % (ne 0,5 %). To temelji na dokumentu „ADDENDUM to the Opinion on Climbazole (P64) ref. SCCS/1506/13“ (DODATEK k Mnenju o klimbazolu (P64) sklic SCCS/1506/13) Znanstvenega odbora za varstvo potrošnikov (ZOVP), ki je bil sprejet po tem, ko je CEN objavil standard.

https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_212.pdf

2.

EN 71-8:2018 Varnost igrač – 8. del: Igrače za prostočasne aktivnosti za domačo uporabo

3.

EN 71-12:2013 Varnost igrač – 12. del: N-nitrozamini in N-nitrozabilne snovi

4.

EN 71-13:2014 Varnost igrač – 13. del: Vohalne igralne plošče, kozmetični seti in okušalne igre

5.

EN 71-14:2018 Varnost igrač – 14. del: Trampolini za domačo uporabo

6.

EN 62115:2005 Električne igrače – Varnost

IEC 62115:2003 (spremenjen) + A1:2004

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

EN 62115:2005/A11:2012

EN 62115:2005/A12:2015

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (spremenjen)

---

PRILOGA II

| Št. | Sklic na standard | Datum umika |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN 71-3:2013+A3:2018 Varnost igrač – 3. del: Migracija določenih elementov | 15. april 2020 |
| 2. | EN 71-14:2014+A1:2017 Varnost igrač – 14. del: Trampolini za domačo uporabo | 22. januar 2020 |

Št.

Sklic na standard

Datum umika

1.

EN 71-3:2013+A3:2018 Varnost igrač – 3. del: Migracija določenih elementov

15. april 2020

2.

EN 71-14:2014+A1:2017 Varnost igrač – 14. del: Trampolini za domačo uporabo

22. januar 2020

---

| 16.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 263/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 263/36

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1729

z dne 15. oktobra 2019

o harmoniziranem standardu za ugotavljanje skladnosti, pripravljenem v podporo uredbama (ES) št. 765/2008 in (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter aktom Unije, ki vsebujejo referenčne določbe Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter Sklepom št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) so bili v tako imenovanem novem zakonodajnem okviru združeni vsi elementi, potrebni za celovit regulativni okvir za učinkovito delovanje za varnost in skladnost industrijskih proizvodov ter za pravilno delovanje enotnega trga. Eden od glavnih ciljev novega zakonodajnega okvira je zagotoviti zanesljivo ugotavljanje skladnosti za proizvode v Uniji. Z Uredbo (ES) št. 765/2008 se je vzpostavila pravna podlaga za akreditacijo in nadzor trga. S Sklepom št. 768/2008/ES so se utrdili tehnični instrumenti za harmonizacijsko zakonodajo Unije in zlasti merila za imenovanje organov za ugotavljanje skladnosti ter postopki ugotavljanja skladnosti in pravila za njihovo uporabo. V skladu s Sklepom št. 768/2008/ES se zahteva, da zakonodaja Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov, vsebuje, kolikor je to mogoče, referenčne določbe iz Priloge I k navedenemu sklepu. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter Sklepom št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) so bili v tako imenovanem novem zakonodajnem okviru združeni vsi elementi, potrebni za celovit regulativni okvir za učinkovito delovanje za varnost in skladnost industrijskih proizvodov ter za pravilno delovanje enotnega trga. Eden od glavnih ciljev novega zakonodajnega okvira je zagotoviti zanesljivo ugotavljanje skladnosti za proizvode v Uniji. Z Uredbo (ES) št. 765/2008 se je vzpostavila pravna podlaga za akreditacijo in nadzor trga. S Sklepom št. 768/2008/ES so se utrdili tehnični instrumenti za harmonizacijsko zakonodajo Unije in zlasti merila za imenovanje organov za ugotavljanje skladnosti ter postopki ugotavljanja skladnosti in pravila za njihovo uporabo. V skladu s Sklepom št. 768/2008/ES se zahteva, da zakonodaja Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov, vsebuje, kolikor je to mogoče, referenčne določbe iz Priloge I k navedenemu sklepu.

| (2) | V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 765/2008 se za nacionalne akreditacijske organe, ki dokažejo skladnost z merili iz ustreznega harmoniziranega standarda, sklic na katerega je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije, tako da uspešno prestanejo medsebojno strokovno vrednotenje iz člena 10 Uredbe (ES) št. 765/2008, domneva, da izpolnjujejo zahteve iz člena 8 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 765/2008 se za nacionalne akreditacijske organe, ki dokažejo skladnost z merili iz ustreznega harmoniziranega standarda, sklic na katerega je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije, tako da uspešno prestanejo medsebojno strokovno vrednotenje iz člena 10 Uredbe (ES) št. 765/2008, domneva, da izpolnjujejo zahteve iz člena 8 navedene uredbe.

| (3) | V točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008 je akreditacija opredeljena kot potrditev nacionalnega akreditacijskega organa, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve, določene s harmoniziranimi standardi, in, kjer je ustrezno, vse dodatne zahteve, vključno s tistimi, ki so določene v zadevnih sektorskih shemah, za opravljanje posebne dejavnosti ugotavljanja skladnosti. |
| --- | --- |

(3)

V točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008 je akreditacija opredeljena kot potrditev nacionalnega akreditacijskega organa, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve, določene s harmoniziranimi standardi, in, kjer je ustrezno, vse dodatne zahteve, vključno s tistimi, ki so določene v zadevnih sektorskih shemah, za opravljanje posebne dejavnosti ugotavljanja skladnosti.

| (4) | Zakonodaja Unije, ki vsebuje referenčne določbe iz Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES, v nekaterih primerih določa posredovanje tretjih organov za ugotavljanje skladnosti v ustreznih postopkih ugotavljanja skladnosti. Poleg tega vsa taka zakonodaja z vključevanjem členov R17 in R18 Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES določa zahteve, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, ter predpisuje, da se, ko organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili iz ustreznih harmoniziranih standardov ali njihovih delov, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, domneva, da izpolnjuje zahteve iz navedenega akta Unije, če veljavni harmonizirani standardi zajemajo navedene zahteve. |
| --- | --- |

(4)

Zakonodaja Unije, ki vsebuje referenčne določbe iz Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES, v nekaterih primerih določa posredovanje tretjih organov za ugotavljanje skladnosti v ustreznih postopkih ugotavljanja skladnosti. Poleg tega vsa taka zakonodaja z vključevanjem členov R17 in R18 Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES določa zahteve, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, ter predpisuje, da se, ko organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili iz ustreznih harmoniziranih standardov ali njihovih delov, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, domneva, da izpolnjuje zahteve iz navedenega akta Unije, če veljavni harmonizirani standardi zajemajo navedene zahteve.

| (5) | Obstaja tudi zakonodaja Unije, ki ne vključuje člena R17 Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES. Vendar pa zahteva posredovanje tretjega organa za ugotavljanje skladnosti in določa akreditacijo navedenih organov v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008, da se dokaže usposobljenost takih organov. V členu 2(20) Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je „okoljski preveritelj“ na primer opredeljen kot organ za presojo skladnosti, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 765/2008, ali vsako združenje ali skupina takih organov, ki pridobi akreditacijo v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(5)

Obstaja tudi zakonodaja Unije, ki ne vključuje člena R17 Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES. Vendar pa zahteva posredovanje tretjega organa za ugotavljanje skladnosti in določa akreditacijo navedenih organov v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008, da se dokaže usposobljenost takih organov. V členu 2(20) Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je „okoljski preveritelj“ na primer opredeljen kot organ za presojo skladnosti, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 765/2008, ali vsako združenje ali skupina takih organov, ki pridobi akreditacijo v skladu z navedeno uredbo.

| (6) | Komisija je z dopisom M/417 z dne 4. decembra 2007 od Evropskega odbora za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN), Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) in Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde (ETSI) zahtevala dokončanje dela v zvezi s harmoniziranimi standardi v podporo novemu zakonodajnemu okviru (reviziji novega pristopa) ter sektorskimi certifikacijskimi shemami; zlasti evropski standardi, ki zajemajo akreditacijo, ugotavljanje skladnosti ali zagotavljanje kakovosti so bili ocenjeni kot potrebni za izvajanje novega zakonodajnega okvira. To pooblastilo zajema obstoječe in prihodnje standarde. V zvezi s tem je Komisija navedenim organizacijam naložila, naj opredelijo vse mednarodne standarde, ki so pomembni za nov pravni okvir in/ali nekatere sektorske certifikacijske sheme, in jih na evropski ravni sprejmejo kot evropske standarde. Zato evropski standardi, ki podpirajo Uredbo (ES) št. 765/2008, akti Unije, ki vsebujejo referenčne določbe iz Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES, in Uredba (ES) št. 1221/2009 spadajo v okvir tega pooblastila. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z dopisom M/417 z dne 4. decembra 2007 od Evropskega odbora za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN), Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) in Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde (ETSI) zahtevala dokončanje dela v zvezi s harmoniziranimi standardi v podporo novemu zakonodajnemu okviru (reviziji novega pristopa) ter sektorskimi certifikacijskimi shemami; zlasti evropski standardi, ki zajemajo akreditacijo, ugotavljanje skladnosti ali zagotavljanje kakovosti so bili ocenjeni kot potrebni za izvajanje novega zakonodajnega okvira. To pooblastilo zajema obstoječe in prihodnje standarde. V zvezi s tem je Komisija navedenim organizacijam naložila, naj opredelijo vse mednarodne standarde, ki so pomembni za nov pravni okvir in/ali nekatere sektorske certifikacijske sheme, in jih na evropski ravni sprejmejo kot evropske standarde. Zato evropski standardi, ki podpirajo Uredbo (ES) št. 765/2008, akti Unije, ki vsebujejo referenčne določbe iz Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES, in Uredba (ES) št. 1221/2009 spadajo v okvir tega pooblastila.

| (7) | CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/417 z dne 4. decembra 2007 dokončala delo v zvezi s harmoniziranim standardom EN ISO 19011:2018 – Smernice za presojanje sistemov vodenja s sprejetjem mednarodnega standarda ISO 19011:2018 kot enakovrednega evropskega standarda EN ISO 19011:2018. |
| --- | --- |

(7)

CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/417 z dne 4. decembra 2007 dokončala delo v zvezi s harmoniziranim standardom EN ISO 19011:2018 – Smernice za presojanje sistemov vodenja s sprejetjem mednarodnega standarda ISO 19011:2018 kot enakovrednega evropskega standarda EN ISO 19011:2018.

| (8) | Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali je standard EN ISO 19011:2018, ki ga je pripravil CEN, skladen z zahtevkom M/417 z dne 4. decembra 2007. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali je standard EN ISO 19011:2018, ki ga je pripravil CEN, skladen z zahtevkom M/417 z dne 4. decembra 2007.

| (9) | Standard EN ISO 19011:2018 izpolnjuje zahteve, ki naj bi jih zajemal in ki so določene v uredbah (ES) št. 765/2008 in (ES) št. 1221/2009 ter aktih Unije, ki vsebujejo referenčne določbe iz Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES. Natančneje, izpolnjuje zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti iz člena R17 Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES za namene izvajanja revizij v okviru postopkov ugotavljanja skladnosti, kot je določeno v navedenem sklepu. Zato je primerno, da se sklici na navedeni standard objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(9)

Standard EN ISO 19011:2018 izpolnjuje zahteve, ki naj bi jih zajemal in ki so določene v uredbah (ES) št. 765/2008 in (ES) št. 1221/2009 ter aktih Unije, ki vsebujejo referenčne določbe iz Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES. Natančneje, izpolnjuje zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti iz člena R17 Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES za namene izvajanja revizij v okviru postopkov ugotavljanja skladnosti, kot je določeno v navedenem sklepu. Zato je primerno, da se sklici na navedeni standard objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

| (10) | Standard EN ISO 19011:2018 je revidirana različica standarda EN ISO 19011:2011, sklic na katerega je objavljen v Uradnem listu Evropske unije (5), in ga zato nadomešča. Zato je treba sklic na harmonizirani standard EN ISO 19011:2011 umakniti iz Uradnega lista Evropske unije. Da se gospodarskih subjektom in tretjim organom za ugotavljanje skladnosti zagotovi dovolj časa, da svoj sistem vodenja oziroma revizijske metode prilagodijo revidiranemu harmoniziranemu standardu, je treba odložiti umik sklica na standard EN ISO 19011:2011. |
| --- | --- |

(10)

Standard EN ISO 19011:2018 je revidirana različica standarda EN ISO 19011:2011, sklic na katerega je objavljen v Uradnem listu Evropske unije (5), in ga zato nadomešča. Zato je treba sklic na harmonizirani standard EN ISO 19011:2011 umakniti iz Uradnega lista Evropske unije. Da se gospodarskih subjektom in tretjim organom za ugotavljanje skladnosti zagotovi dovolj časa, da svoj sistem vodenja oziroma revizijske metode prilagodijo revidiranemu harmoniziranemu standardu, je treba odložiti umik sklica na standard EN ISO 19011:2011.

| (11) | Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati z datumom objave – |
| --- | --- |

(11)

Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati z datumom objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklic na harmonizirani standard EN ISO 19011:2018 – Smernice za presojanje sistemov vodenja (ISO 19011:2018), pripravljen v podporo aktom Unije, navedenim v Prilogi k temu sklepu, se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2

Sklic na harmonizirani standard EN ISO 19011:2011 – Smernice za presojanje sistemov vodenja (ISO 19011: 2011) se umakne iz Uradnega lista Evropske unije z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. oktobra 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

2

(3)  Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (UL L 218, 13.8.2008, str. 82).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).

4

(5)  
  UL C 298, 8.9.2017, str. 150.

5

---

PRILOGA

1.

Direktiva 2000/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2000 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem (UL L 162, 3.7.2000, str. 1);

2.

Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (UL L 157, 9.6.2006, str. 24);

3.

Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30);

4.

Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1);

5.

Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1);

6.

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1);

7.

Direktiva 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (UL L 174, 1.7.2011, str. 88);

8.

Direktiva 2013/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo pirotehničnih izdelkov na trgu (UL L 178, 28.6.2013, str. 27);

9.

Direktiva 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 90);

10.

Direktiva 2014/28/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti eksplozivov za civilno uporabo na trgu in njihovim nadzorom (UL L 96, 29.3.2014, str. 1);

11.

Direktiva 2014/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti enostavnih tlačnih posod na trgu (UL L 96, 29.3.2014, str. 45);

12.

Direktiva 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (UL L 96, 29.3.2014, str. 79);

13.

Direktiva 2014/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu (UL L 96, 29.3.2014, str. 107);

14.

Direktiva 2014/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo merilnih instrumentov na trgu (UL L 96, 29.3.2014, str. 149);

15.

Direktiva 2014/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaje držav članic v zvezi z dvigali in varnostnimi komponentami za dvigala (UL L 96, 29.3.2014, str. 251);

16.

Direktiva 2014/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah (UL L 96, 29.3.2014, str. 309);

17.

Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (UL L 153, 22.5.2014, str. 62);

18.

Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL L 96, 29.3.2014, str. 357);

19.

Direktiva 2014/68/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o harmonizaciji zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti tlačne opreme na trgu (UL L 189, 27.6.2014, str. 164);

20.

Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 146);

21.

Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, str. 5);

22.

Uredba (EU) 2016/424 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o žičniških napravah in razveljavitvi Direktive 2000/9/ES (UL L 81, 31.3.2016, str. 1);

23.

Uredba (EU) 2016/425 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o osebni varovalni opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 89/686/EGS (UL L 81, 31.3.2016, str. 51);

24.

Uredba (EU) 2016/426 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o napravah, v katerih zgoreva plinasto gorivo, in razveljavitvi Direktive 2009/142/ES (UL L 81, 31.3.2016, str. 99);

25.

Uredba (EU) 2017/746 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih ter razveljavitvi Direktive 98/79/ES in Sklepa Komisije 2010/227/EU (UL L 117, 5.5.2017, str. 176);

26.

Uredba (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih, spremembi Direktive 2001/83/ES, Uredbe (ES) št. 178/2002 in Uredbe (ES) št. 1223/2009 ter razveljavitvi direktiv Sveta 90/385/EGS in 93/42/EGS (UL L 117, 5.5.2017, str. 1);

27.

Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1);

28.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/945 z dne 12. marca 2019 o sistemih brezpilotnega zrakoplova in operatorjih sistemov brezpilotnega zrakoplova iz tretjih držav (UL L 152, 11.6.2019, str. 1).

---

Popravki

| 16.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 263/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 263/41

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2018/1832 z dne 5. novembra 2018 o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 zaradi izboljšanja preskusov in postopkov za homologacijo emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil, vključno s tistimi za skladnost v prometu in dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, ter zaradi uvedbe naprav za spremljanje porabe goriva in električne energije

(
  Uradni list Evropske unije L 301 z dne 27. novembra 2018
  )

Stran 34, Priloga I, točka 26(a), sprememba razpredelnice 1 v Dodatku 6 k Prilogi I k Uredbi Komisije (EU) 2017/1151:

besedilo:

besedilo:

| „BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 razred II | PV, KV | | | 31.8.2019“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 razred II

PV, KV

31.8.2019“

se glasi:

| „BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 razred II | PV, KV | | | 31.8.2020“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 razred II

PV, KV

31.8.2020“

Stran 35, Priloga I, točka 26(a), sprememba razpredelnice 1 v Dodatku 6 k Prilogi I k Uredbi Komisije (EU) 2017/1151:

besedilo:

besedilo:

| „BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 razred III, N2 | PV, KV | | | 31.8.2019“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 razred III, N2

PV, KV

31.8.2019“

se glasi:

| „BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 razred III, N2 | PV, KV | | | 31.8.2020“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 razred III, N2

PV, KV

31.8.2020“

---