# Eiropas Savienības L 281/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 281 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 31. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 281

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 31. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2019/1838 (2019. gada 30. oktobris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos groza Regulu (ES) 2019/124 | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2019/1838 (2019. gada 30. oktobris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos groza Regulu (ES) 2019/124

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 281/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2019/1838

(2019. gada 30. oktobris),

ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos groza Regulu (ES) 2019/124

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (1) nosaka, ka saglabāšanas pasākumi jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja un citas padomdevējas struktūras, kā arī ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (1) nosaka, ka saglabāšanas pasākumi jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja un citas padomdevējas struktūras, kā arī ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām, un kopīgus ieteikumus, ko sniegušas dalībvalstis.

| (2) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(2)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

| (3) | Regula (ES) Nr. 1380/2013 paredz, ka KZP mērķis ir maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (MSY) atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt līdz 2015. gadam, kur tas iespējams, un – pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) Nr. 1380/2013 paredz, ka KZP mērķis ir maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam (MSY) atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt līdz 2015. gadam, kur tas iespējams, un – pakāpeniski pieaugošā veidā – vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem.

| (4) | Tāpēc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka uz pieejamo zinātnisko ieteikumu pamata, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka uz pieejamo zinātnisko ieteikumu pamata, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.

| (5) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (2) ir izveidots daudzgadu plāns mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto (“plāns”). Plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Lai to panāktu, attiecīgo krājumu zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjoms, kas izteikts diapazonos, ir jāsasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam. Ir lietderīgi 2020. gadā piemērojamos nozvejas limitus attiecībā uz mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā noteikt saskaņā ar plāna mērķiem. |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 (2) ir izveidots daudzgadu plāns mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto (“plāns”). Plāna mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Lai to panāktu, attiecīgo krājumu zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjoms, kas izteikts diapazonos, ir jāsasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam. Ir lietderīgi 2020. gadā piemērojamos nozvejas limitus attiecībā uz mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā noteikt saskaņā ar plāna mērķiem.

| (6) | Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ir norādījusi, ka Baltijas jūras rietumdaļā reņģes biomasa ICES 20.–24. apakšrajonā vēl aizvien ir mazāka par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), kuru nesasniedzot var samazināties krājuma reproduktīvā spēja. Tāpēc gadskārtējā zinātniskajā ieteikumā, kas izdots 2019. gada 29. maijā, ICES iesaka no šā krājuma nezvejot. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu būtu jāpieņem visi atbilstīgie korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Turklāt minētais noteikums prasa pieņemt turpmākus korektīvos pasākumus. Šajā nolūkā ir nepieciešams ņemt vērā vispārīgi KZP mērķu un konkrēti plāna mērķu sasniegšanas grafiku un pieņemto korektīvo pasākumu gaidāmo ietekmi, vienlaikus ievērojot mērķi nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā. Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 4. panta 4. punktu un 5. panta 2. punktu ir lietderīgi zvejas iespējas reņģei Baltijas jūras rietumu daļā noteikt mazākas par zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem, lai šādi ņemtu vērā biomasas samazinājumu. |
| --- | --- |

(6)

Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) ir norādījusi, ka Baltijas jūras rietumdaļā reņģes biomasa ICES 20.–24. apakšrajonā vēl aizvien ir mazāka par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), kuru nesasniedzot var samazināties krājuma reproduktīvā spēja. Tāpēc gadskārtējā zinātniskajā ieteikumā, kas izdots 2019. gada 29. maijā, ICES iesaka no šā krājuma nezvejot. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu būtu jāpieņem visi atbilstīgie korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Turklāt minētais noteikums prasa pieņemt turpmākus korektīvos pasākumus. Šajā nolūkā ir nepieciešams ņemt vērā vispārīgi KZP mērķu un konkrēti plāna mērķu sasniegšanas grafiku un pieņemto korektīvo pasākumu gaidāmo ietekmi, vienlaikus ievērojot mērķi nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā. Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 4. panta 4. punktu un 5. panta 2. punktu ir lietderīgi zvejas iespējas reņģei Baltijas jūras rietumu daļā noteikt mazākas par zvejas izraisītas zivju mirstības diapazoniem, lai šādi ņemtu vērā biomasas samazinājumu.

| (7) | Attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencu ICES pirmo reizi pēc vairāku gadu pārtraukuma ir varējusi sniegt analītisku novērtējumu. ICES lēš, ka šā krājuma biomasa ir mazāka par Blim un vidējā termiņā tāda arī paliks pat tad, ja no krājuma netiks zvejots vispār. Tāpēc ICES zinātniskais ieteikums 2020. gadam iesaka nulles apjoma nozveju. Tomēr zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonus ICES noteikt nevarēja. Pamatojoties uz krājuma novērtējumu un lai rīkotos pēc iespējas ātrāk, Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2019/1248 (3), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšanai. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu 2020. gada zvejas iespējas jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas krājuma mencu ICES pirmo reizi pēc vairāku gadu pārtraukuma ir varējusi sniegt analītisku novērtējumu. ICES lēš, ka šā krājuma biomasa ir mazāka par Blim un vidējā termiņā tāda arī paliks pat tad, ja no krājuma netiks zvejots vispār. Tāpēc ICES zinātniskais ieteikums 2020. gadam iesaka nulles apjoma nozveju. Tomēr zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonus ICES noteikt nevarēja. Pamatojoties uz krājuma novērtējumu un lai rīkotos pēc iespējas ātrāk, Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2019/1248 (3), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšanai. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktu 2020. gada zvejas iespējas jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY.

| (8) | Ja Baltijas jūras austrumdaļas mencas zvejas iespējas tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās Baltijas jūras austrumdaļas mencas nozvejas un piezvejas izraisītu tā dēvēto kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp to, lai ļautu zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, no vienas puses, un vajadzību panākt labu minētā krājuma bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot MSY, no otras puses, ir lietderīgi noteikt īpaši Baltijas jūras austrumdaļas mencas piezvejām paredzētu KPN. Tomēr zvejas darbības, kuras tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnīgā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (4) 25. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, mencu zvejošanai būtu jāatļauj. Šī KPN būtu jānosaka tādā apjomā, kas nepalielinātu zivju mirstību un dotu stimulu uzlabot selektivitāti un nevēlamas nozvejas novēršanu. |
| --- | --- |

(8)

Ja Baltijas jūras austrumdaļas mencas zvejas iespējas tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās Baltijas jūras austrumdaļas mencas nozvejas un piezvejas izraisītu tā dēvēto kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp to, lai ļautu zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, no vienas puses, un vajadzību panākt labu minētā krājuma bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot MSY, no otras puses, ir lietderīgi noteikt īpaši Baltijas jūras austrumdaļas mencas piezvejām paredzētu KPN. Tomēr zvejas darbības, kuras tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnīgā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (4) 25. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, mencu zvejošanai būtu jāatļauj. Šī KPN būtu jānosaka tādā apjomā, kas nepalielinātu zivju mirstību un dotu stimulu uzlabot selektivitāti un nevēlamas nozvejas novēršanu.

| (9) | Paredzams, ka 2019. gada novembrī ICES izdos ieteikumu par Baltijas jūras austrumdaļas mencas nenovēršamās piezvejas apjomu zvejniecībās, kas nezvejo Baltijas jūras austrumdaļas mencu. Ja ICES ieteiktais apjoms atšķirsies no šajā regulā paredzētā apjoma, Baltijas jūras austrumdaļas mencas KPN būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka to nosaka atbilstoši ICES ieteikumam un ka tā attiecas tikai uz nenovēršamām minētā krājuma piezvejām citās zvejniecībās. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka 2019. gada novembrī ICES izdos ieteikumu par Baltijas jūras austrumdaļas mencas nenovēršamās piezvejas apjomu zvejniecībās, kas nezvejo Baltijas jūras austrumdaļas mencu. Ja ICES ieteiktais apjoms atšķirsies no šajā regulā paredzētā apjoma, Baltijas jūras austrumdaļas mencas KPN būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka to nosaka atbilstoši ICES ieteikumam un ka tā attiecas tikai uz nenovēršamām minētā krājuma piezvejām citās zvejniecībās.

| (10) | Turklāt Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktā teikts, ka jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Zinātniskajā atzinumā ir norādīts, ka tieši ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi var krājumam dot papildu labumu, kuru tikai ar KPN sasniegt nav iespējams, – piemēram, netraucēti nārstojis, krājums labāk papildināsies. Ņemot vērā Baltijas jūras austrumdaļas mencas krājuma stāvokli, ir lietderīgi paplašināt attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas mencas nārstošanas periodu noteiktā vasaras zvejas aizlieguma darbības jomu un ilgumu. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zvejā gūtais relatīvi lielais daudzums Baltijas jūras austrumdaļas mencu ir saistīts ar KPN līmeni. Ņemot vērā ļoti būtisko KPN samazinājumu, atpūtas zvejā nozvejotie daudzumi uzskatāmi par būtiskiem. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt mencas atpūtas zveju ICES 25. un 26. apakšrajonā, kur Baltijas jūras austrumdaļas mencu ir visvairāk. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Regulas (ES) 2016/1139 5. panta 2. punktā teikts, ka jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Zinātniskajā atzinumā ir norādīts, ka tieši ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi var krājumam dot papildu labumu, kuru tikai ar KPN sasniegt nav iespējams, – piemēram, netraucēti nārstojis, krājums labāk papildināsies. Ņemot vērā Baltijas jūras austrumdaļas mencas krājuma stāvokli, ir lietderīgi paplašināt attiecībā uz Baltijas jūras austrumdaļas mencas nārstošanas periodu noteiktā vasaras zvejas aizlieguma darbības jomu un ilgumu. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zvejā gūtais relatīvi lielais daudzums Baltijas jūras austrumdaļas mencu ir saistīts ar KPN līmeni. Ņemot vērā ļoti būtisko KPN samazinājumu, atpūtas zvejā nozvejotie daudzumi uzskatāmi par būtiskiem. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt mencas atpūtas zveju ICES 25. un 26. apakšrajonā, kur Baltijas jūras austrumdaļas mencu ir visvairāk.

| (11) | Attiecībā uz Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencu zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē šā krājuma kopējo zvejas izraisīto zivju mirstību. Ņemot vērā minētā krājuma pašreizējo stāvokli un KPN samazināšanu, ir lietderīgi samazināt dienas individuālo limitu vienam zvejniekam. Tas neskar relatīvās stabilitātes principu, ko piemēro komerciālas zvejas darbībām. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ICES 24. apakšrajonā sastopamas gan Baltijas jūras rietumdaļas, gan austrumdaļas krājuma mencas. Lai aizsargātu austrumdaļas mencas krājumu un nodrošinātu tādus pašus konkurences apstākļus kā Baltijas jūras austrumdaļas mencas krājuma pārvaldības apgabalā, ir lietderīgi ICES 24. apakšrajonā KPN noteikt tikai mencas piezvejām, izņemot zvejas darbības, kuras tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnīgā saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 25. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Turklāt, tā kā seklajos piekrastes ūdeņos ir sastopamas pārsvarā rietumdaļas krājuma mencas, būtu jāparedz izņēmums piekrastes mazapjoma zvejniekiem, kuri ar pasīviem zvejas rīkiem zvejo līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām, apgabalos, kur ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem. Attiecīgi un lai nodrošinātu tādus pašus konkurences apstākļus kā ICES 25. un 26. apakšrajonā, būtu jāaizliedz tālāk par sešām jūras jūdzēm, mērot no bāzes līnijām, notiekoša mencas atpūtas zveja ICES 24. apakšrajonā. Visbeidzot, ņemot vērā krājuma nestabilo stāvokli un to, ka zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi var krājumam dot papildu labumu, kuru tikai ar KPN sasniegt nav iespējams (piemēram, netraucēti nārstojis, krājums labāk papildināsies), ir lietderīgi no jauna ieviest ar nārstošanas periodu saistītu ziemas zvejas aizliegumu komerciālas zvejas darbībām. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Baltijas jūras rietumdaļas krājuma mencu zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē šā krājuma kopējo zvejas izraisīto zivju mirstību. Ņemot vērā minētā krājuma pašreizējo stāvokli un KPN samazināšanu, ir lietderīgi samazināt dienas individuālo limitu vienam zvejniekam. Tas neskar relatīvās stabilitātes principu, ko piemēro komerciālas zvejas darbībām. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ICES 24. apakšrajonā sastopamas gan Baltijas jūras rietumdaļas, gan austrumdaļas krājuma mencas. Lai aizsargātu austrumdaļas mencas krājumu un nodrošinātu tādus pašus konkurences apstākļus kā Baltijas jūras austrumdaļas mencas krājuma pārvaldības apgabalā, ir lietderīgi ICES 24. apakšrajonā KPN noteikt tikai mencas piezvejām, izņemot zvejas darbības, kuras tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un pilnīgā saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 25. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Turklāt, tā kā seklajos piekrastes ūdeņos ir sastopamas pārsvarā rietumdaļas krājuma mencas, būtu jāparedz izņēmums piekrastes mazapjoma zvejniekiem, kuri ar pasīviem zvejas rīkiem zvejo līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām, apgabalos, kur ūdens dziļums ir mazāks par 20 metriem. Attiecīgi un lai nodrošinātu tādus pašus konkurences apstākļus kā ICES 25. un 26. apakšrajonā, būtu jāaizliedz tālāk par sešām jūras jūdzēm, mērot no bāzes līnijām, notiekoša mencas atpūtas zveja ICES 24. apakšrajonā. Visbeidzot, ņemot vērā krājuma nestabilo stāvokli un to, ka zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ar nārstu saistīti zvejas aizliegumi var krājumam dot papildu labumu, kuru tikai ar KPN sasniegt nav iespējams (piemēram, netraucēti nārstojis, krājums labāk papildināsies), ir lietderīgi no jauna ieviest ar nārstošanas periodu saistītu ziemas zvejas aizliegumu komerciālas zvejas darbībām.

| (12) | Lai garantētu, ka pilnībā tiek izmantotas piekrastes zvejas iespējas, ir lietderīgi dalībvalstīm, kas to lūgušas, attiecībā uz lasi ieviest ierobežotu elastību starp ICES 22.–31. apakšrajonu un ICES 32. apakšrajonu. |
| --- | --- |

(12)

Lai garantētu, ka pilnībā tiek izmantotas piekrastes zvejas iespējas, ir lietderīgi dalībvalstīm, kas to lūgušas, attiecībā uz lasi ieviest ierobežotu elastību starp ICES 22.–31. apakšrajonu un ICES 32. apakšrajonu.

| (13) | Saskaņā ar ICES ieteikumu 32 % no lašu nozvejas tiek nepareizi atspoguļoti, proti, tos nosauc par taimiņiem. Tā kā lielākā daļa taimiņu Baltijas jūrā tiek nozvejoti piekrastes zonās, ir lietderīgi aizliegt taimiņu nozveju tālāk par četrām jūras jūdzēm un ierobežot taimiņu piezveju līdz 3 % no apvienotās taimiņu un lašu nozvejas, lai šādi palīdzētu novērst nepareizu ziņošanu par lašu nozveju, nosaucot tos par taimiņiem. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar ICES ieteikumu 32 % no lašu nozvejas tiek nepareizi atspoguļoti, proti, tos nosauc par taimiņiem. Tā kā lielākā daļa taimiņu Baltijas jūrā tiek nozvejoti piekrastes zonās, ir lietderīgi aizliegt taimiņu nozveju tālāk par četrām jūras jūdzēm un ierobežot taimiņu piezveju līdz 3 % no apvienotās taimiņu un lašu nozvejas, lai šādi palīdzētu novērst nepareizu ziņošanu par lašu nozveju, nosaucot tos par taimiņiem.

| (14) | Tā kā brētliņu nārsta bara biomasas apjoms pārsniedz MSY Btrigger (nārsta bara biomasa), ir lietderīgi KPN noteikt saskaņā ar Fmsy augšējo diapazonu, lai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 4. panta 5. punkta c) apakšpunktu ierobežotu zvejas iespēju variācijas secīgos gados. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā brētliņu nārsta bara biomasas apjoms pārsniedz MSY Btrigger (nārsta bara biomasa), ir lietderīgi KPN noteikt saskaņā ar Fmsy augšējo diapazonu, lai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1139 4. panta 5. punkta c) apakšpunktu ierobežotu zvejas iespēju variācijas secīgos gados.

| (15) | Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (5) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistīto datu nosūtīšanu Komisijai. Tāpēc šajā regulā būtu jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, kad tās sūta datus Komisijai. |
| --- | --- |

(15)

Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (5) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistīto datu nosūtīšanu Komisijai. Tāpēc šajā regulā būtu jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, kad tās sūta datus Komisijai.

| (16) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (6) tika ieviesti ikgadējas KPN pārvaldības papildu nosacījumi, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, kad tā nosaka KPN, nolemj, kuriem krājumiem, pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli, 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un radītu krājumu bioloģiskā stāvokļa pasliktināšanos, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(16)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (6) tika ieviesti ikgadējas KPN pārvaldības papildu nosacījumi, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, kad tā nosaka KPN, nolemj, kuriem krājumiem, pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli, 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un radītu krājumu bioloģiskā stāvokļa pasliktināšanos, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (17) | Turklāt, tā kā Baltijas jūras austrumdaļas mencas krājuma biomasas apjoms ir mazāks par Blim un ņemot vērā, ka 2020. gadā ir atļauta tikai piezveja un zveja zinātniskos nolūkos, dalībvalstis ir apņēmušās Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu šim krājumam 2020. gadā nepiemērot, lai nozvejas 2020. gadā nepārsniegtu noteikto KPN. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt, tā kā Baltijas jūras austrumdaļas mencas krājuma biomasas apjoms ir mazāks par Blim un ņemot vērā, ka 2020. gadā ir atļauta tikai piezveja un zveja zinātniskos nolūkos, dalībvalstis ir apņēmušās Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu šim krājumam 2020. gadā nepiemērot, lai nozvejas 2020. gadā nepārsniegtu noteikto KPN.

| (18) | Pamatojoties uz jaunu zinātnisko ieteikumu, būtu jānosaka Esmarka mencas sākotnējā KPN ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā laikposmam no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim. |
| --- | --- |

(18)

Pamatojoties uz jaunu zinātnisko ieteikumu, būtu jānosaka Esmarka mencas sākotnējā KPN ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā laikposmam no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim.

| (19) | ICES2019. gada 1. oktobrī izdeva pārskatītu ieteikumu par parasto jūrasmēli (Solea solea) ICES 7.f un 7.g rajonā (Bristoles līcis, Ķeltu jūra). Pamatojoties uz minēto ieteikumu, KPN minētajam krājumam varētu palielināt. Palielinājumam nevajadzētu pārsniegt 20 %, lai ņemtu vērā minētā krājuma zvejas kapacitāti līdz 2019. gada beigām. |
| --- | --- |

(19)

ICES2019. gada 1. oktobrī izdeva pārskatītu ieteikumu par parasto jūrasmēli (Solea solea) ICES 7.f un 7.g rajonā (Bristoles līcis, Ķeltu jūra). Pamatojoties uz minēto ieteikumu, KPN minētajam krājumam varētu palielināt. Palielinājumam nevajadzētu pārsniegt 20 %, lai ņemtu vērā minētā krājuma zvejas kapacitāti līdz 2019. gada beigām.

| (20) | Zvejas iespēju tabulā attiecībā uz ilkņzivi SPRFMO konvencijas apgabalā saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2019/124 (7) būtu jālabo ziņošanas kods. |
| --- | --- |

(20)

Zvejas iespēju tabulā attiecībā uz ilkņzivi SPRFMO konvencijas apgabalā saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2019/124 (7) būtu jālabo ziņošanas kods.

| (21) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tomēr attiecībā uz Esmarka mencu ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim. KPN parastajai jūrasmēlei ICES 7.f un 7.g rajonā un KPN ilkņzivij SPRFMO konvencijas apgabalā saskaņā ar Regulu (ES) 2019/124 piemēro no 2019. gada 1. janvāra. Tāpēc parastās jūrasmēles KPN palielinājums un ziņošanas koda maiņa attiecībā uz ilkņzivi būtu jāpiemēro, sākot ar minēto datumu. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo zvejas iespējas pārsniedz tās, kas sākotnēji noteiktas ar Regulu (ES) 2019/124. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(21)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra. Tomēr attiecībā uz Esmarka mencu ICES 3.a rajonā un Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā šī regula būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim. KPN parastajai jūrasmēlei ICES 7.f un 7.g rajonā un KPN ilkņzivij SPRFMO konvencijas apgabalā saskaņā ar Regulu (ES) 2019/124 piemēro no 2019. gada 1. janvāra. Tāpēc parastās jūrasmēles KPN palielinājums un ziņošanas koda maiņa attiecībā uz ilkņzivi būtu jāpiemēro, sākot ar minēto datumu. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo zvejas iespējas pārsniedz tās, kas sākotnēji noteiktas ar Regulu (ES) 2019/124. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2020. gadam un groza dažas zvejas iespējas citos ūdeņos, kas noteiktas ar Regulu (ES) 2019/124.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.

2.   Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to ir konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (8) III pielikumā; |
| --- | --- |

1)

“apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (8) III pielikumā;

ICES

8

| 2) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, kādu no katra krājuma drīkst nozvejot gada garumā; |
| --- | --- |

2)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, kādu no katra krājuma drīkst nozvejot gada garumā;

| 3) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
| --- | --- |

3)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

| 4) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto tādos nolūkos, kā atpūta, tūrisms vai sports. |
| --- | --- |

4)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto tādos nolūkos, kā atpūta, tūrisms vai sports.

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

4. pants

KPN un to iedalījums

KPN, kvotas un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi ir izklāstīti pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju iedalījumu

Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| e) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.

6. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, kam var piemērot atkāpi no pienākuma atskaitīt nozveju no attiecīgajām kvotām, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

7. pants

Pasākumi attiecībā uz mencas atpūtas zveju ICES 22.–26. apakšrajonā

1.   Atpūtas zvejā ICES 22. un 23. apakšrajonā un ICES 24. apakšrajonā sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām, viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā piecus mencas īpatņus dienā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, laikposmā no 2020. gada 1. februāra līdz 31. martam ICES 22. un 23. apakšrajonā un ICES 24. apakšrajonā sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām, viens zvejnieks drīkst paturēt ne vairāk kā divus mencu īpatņus dienā.

3.   Mencas atpūtas zveja ICES 24. apakšrajonā tālāk nekā sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām, un ICES 25. un 26. apakšrajonā ir aizliegta.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus.

8. pants

Pasākumi attiecībā uz taimiņa un laša zveju ICES 22.–32. apakšrajonā

1.   Taimiņa zveja tālāk nekā četru jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām, ICES 22.–32. apakšrajonā zvejas kuģiem ir aizliegta no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Zvejojot lasi minētajos ūdeņos, taimiņa piezveja nevienā brīdī nepārsniedz 3 % no kopējās laša un taimiņa nozvejas, kas paturēta uz kuģa vai izkrauta pēc katra zvejas reisa.

2.   Šā panta 1. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus.

9. pants

Elastība

1.   Ja vien šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.

2.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu nepiemēro.

10. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par nozvejotajiem vai izkrautajiem krājumu daudzumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

III NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

11. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2019/124

1.   Regulas (ES) 2019/124 IA pielikumu groza šādi:

| 1) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz parasto jūrasmēli ICES 7.f un 7.g rajonā aizstāj ar šādu:








  “Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.f un 7.g
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 630 | Analītiska KPN”; |
| Francija | 63 |
| Īrija | 32 |
| Apvienotā Karaliste | 284 |
| Savienība | 1 009 |
| | |
| KPN | 1 009 |

1)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz parasto jūrasmēli ICES 7.f un 7.g rajonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.f un 7.g

(SOL/7FG.)

Beļģija

630

Analītiska KPN”;

Francija

63

Īrija

32

Apvienotā Karaliste

284

Savienība

1 009

KPN

1 009

| 2) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Esmarka mencu un ar to saistītajām piezvejas sugām ICES 3.a rajonā, kā arī Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:











  “Suga: | Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

  Trisopterus esmarkii | Zona: | 3.a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2019 | | 2020 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Dānija | 54 949 | (9)
   (11) | 64 940 | (9)
   (14) |
| Vācija | 11 | (9)
   (10)
   (11) | 12 | (9)
   (10)
   (14) |
| Nīderlande | 40 | (9)
   (10)
   (11) | 48 | (9)
   (10)
   (14) |
| Savienība | 55 000 | (9)
   (11) | 65 000 | (9)
   (14) |
| Norvēģija | 14 500 | (12) | 0 | (12) |
| Fēru Salas | 5 000 | (13) | 0 | (13) |
| KPN | Nepiemēro | | Nepiemēro | |

2)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Esmarka mencu un ar to saistītajām piezvejas sugām ICES 3.a rajonā, kā arī Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

Trisopterus esmarkii

Zona:

3.a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(NOP/2A3A4.)

Gads

2019

2020

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Dānija

54 949

(9)
   (11)

64 940

(9)
   (14)

Vācija

11

(9)
   (10)
   (11)

12

(9)
   (10)
   (14)

Nīderlande

40

(9)
   (10)
   (11)

48

(9)
   (10)
   (14)

Savienība

55 000

(9)
   (11)

65 000

(9)
   (14)

Norvēģija

14 500

(12)

0

(12)

Fēru Salas

5 000

(13)

0

(13)

KPN

Nepiemēro

Nepiemēro

2)   regulas IJ pielikumā zvejas iespēju tabulā attiecībā uz ilkņzivi SPRFMO konvencijas apgabalā ziņošanas kods “TOP/SPRFMO” tiek aizstāts ar “TOT/SPR-AE”.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra, izņemot 11. panta 1. punkta 2) apakšpunktu, kuru piemēro no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim, un 11. panta 1. punkta 1) apakšpunktu un 11. panta 2. punktu, kurus piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 30. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139 (2016. gada 6. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1248 (2019. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšanai (OV L 195, 23.7.2019., 2. lpp.).

3

Gadus morhua

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (ES) 2019/124 (2019. gada 30. janvāris), ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 29, 31.1.2019., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

8

(9)  Pikšas un merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OT2/*2A3A4). Pikšas un merlanga piezvejas, kuru uzskaite attiecībā pret kvotu notiek saskaņā ar šo noteikumu, un piezvejas, kuru uzskaite attiecībā pret kvotu notiek saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

9

(10)  Kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 4. zonā.

10

(11)  Savienības kvotu drīkst apgūt tikai no 2018. gada 1. novembra līdz 2019. gada 31. oktobrim.

11

(12)  Izmanto šķirotājrežģi.

12

(13)  Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas jāuzskaita attiecībā pret šo kvotu.

13

(14)  Savienības kvotu drīkst apgūt no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim.”;

14

---

PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, SADALĪJUMĀ PA SUGĀM UN APGABALIEM

Turpmāk tabulās ir noteikta katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) un ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.

Zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskajā secībā.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Reņģe |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Salmo salar | SAL | Lasis |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Clupea harengus

HER

Reņģe

Gadus morhua

COD

Menca

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Salmo salar

SAL

Lasis

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 30.–31. apakšrajons
  (HER/30/31.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Somija | 53 306 | |
| Zviedrija | 11 712 | |
| | | |
| Savienība | 65 018 | |
| | | |
| KPN | 65 018 | Piesardzīga KPN |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

30.–31. apakšrajons

(HER/30/31.)

Somija

53 306

Zviedrija

11 712

Savienība

65 018

KPN

65 018

Piesardzīga KPN

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 22.–24. apakšrajons
  (HER/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 442 | |
| Vācija | 1 738 | |
| Somija | 0 | |
| Polija | 410 | |
| Zviedrija | 560 | |
| | | |
| Savienība | 3 150 | |
| | | |
| KPN | 3 150 | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

22.–24. apakšrajons

(HER/3BC+24)

Dānija

442

Vācija

1 738

Somija

0

Polija

410

Zviedrija

560

Savienība

3 150

KPN

3 150

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā
  (HER/3D-R30) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 3 374 | |
| Vācija | 895 | |
| Igaunija | 17 232 | |
| Somija | 33 637 | |
| Latvija | 4 253 | |
| Lietuva | 4 478 | |
| Polija | 38 215 | |
| Zviedrija | 51 300 | |
| | | |
| Savienība | 153 384 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

(HER/3D-R30)

Dānija

3 374

Vācija

895

Igaunija

17 232

Somija

33 637

Latvija

4 253

Lietuva

4 478

Polija

38 215

Zviedrija

51 300

Savienība

153 384

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 28.1. apakšrajons
  (HER/03D.RG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 15 906 | |
| Latvija | 18 539 | |
| | | |
| Savienība | 34 445 | |
| | | |
| KPN | 34 445 | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

28.1. apakšrajons

(HER/03D.RG)

Igaunija

15 906

Latvija

18 539

Savienība

34 445

KPN

34 445

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā
  (COD/3DX32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 459 | (1)
   (2) | |
| Vācija | 183 | (1)
   (2) | |
| Igaunija | 45 | (1)
   (2) | |
| Somija | 35 | (1)
   (2) | |
| Latvija | 171 | (1)
   (2) | |
| Lietuva | 113 | (1)
   (2) | |
| Polija | 529 | (1)
   (2) | |
| Zviedrija | 465 | (1)
   (2) | |
| | | | |
| Savienība | 2 000 | (1)
   (2) | |
| | | | |
| KPN | Nepiemēro | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā

(COD/3DX32.)

Dānija

459

(1)
   (2)

Vācija

183

(1)
   (2)

Igaunija

45

(1)
   (2)

Somija

35

(1)
   (2)

Latvija

171

(1)
   (2)

Lietuva

113

(1)
   (2)

Polija

529

(1)
   (2)

Zviedrija

465

(1)
   (2)

Savienība

2 000

(1)
   (2)

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 22.–24. apakšrajons
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 662 | (3)
   (4) | |
| Vācija | 812 | (3)
   (4) | |
| Igaunija | 37 | (3)
   (4) | |
| Somija | 33 | (3)
   (4) | |
| Latvija | 137 | (3)
   (4) | |
| Lietuva | 89 | (3)
   (4) | |
| Polija | 444 | (3)
   (4) | |
| Zviedrija | 592 | (3)
   (4) | |
| | | | |
| Savienība | 3 806 | (3)
   (4) | |
| | | | |
| KPN | 3 806 | (3)
   (4) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

22.–24. apakšrajons

(COD/3BC+24)

Dānija

1 662

(3)
   (4)

Vācija

812

(3)
   (4)

Igaunija

37

(3)
   (4)

Somija

33

(3)
   (4)

Latvija

137

(3)
   (4)

Lietuva

89

(3)
   (4)

Polija

444

(3)
   (4)

Zviedrija

592

(3)
   (4)

Savienība

3 806

(3)
   (4)

KPN

3 806

(3)
   (4)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (PLE/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 4 939 | |
| Vācija | 549 | |
| Polija | 1 034 | |
| Zviedrija | 372 | |
| | | |
| Savienība | 6 894 | |
| | | |
| KPN | 6 894 | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(PLE/3BCD-C)

Dānija

4 939

Vācija

549

Polija

1 034

Zviedrija

372

Savienība

6 894

KPN

6 894

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

| Suga: | Lasis

  Salmo salar | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā
  (SAL/3BCD-F) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 17 940 | (5) | |
| Vācija | 1 996 | (5) | |
| Igaunija | 1 823 | (5)
   (6) | |
| Somija | 22 370 | (5) | |
| Latvija | 11 411 | (5) | |
| Lietuva | 1 341 | (5) | |
| Polija | 5 442 | (5) | |
| Zviedrija | 24 252 | (5) | |
| | | | |
| Savienība | 86 575 | (5) | |
| | | | |
| KPN | Nepiemēro | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Lasis

Salmo salar

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā

(SAL/3BCD-F)

Dānija

17 940

(5)

Vācija

1 996

(5)

Igaunija

1 823

(5)
   (6)

Somija

22 370

(5)

Latvija

11 411

(5)

Lietuva

1 341

(5)

Polija

5 442

(5)

Zviedrija

24 252

(5)

Savienība

86 575

(5)

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Lasis

  Salmo salar | Zona: | Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā
  (SAL/3D32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 995 | (7) | |
| Somija | 8 708 | (7) | |
| | | | |
| Savienība | 9 703 | (7) | |
| | | | |
| KPN | Nepiemēro | Piesardzīga KPN |

Suga:

Lasis

Salmo salar

Zona:

Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā

(SAL/3D32.)

Igaunija

995

(7)

Somija

8 708

(7)

Savienība

9 703

(7)

KPN

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  (SPR/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 20 730 | |
| Vācija | 13 133 | |
| Igaunija | 24 072 | |
| Somija | 10 851 | |
| Latvija | 29 073 | |
| Lietuva | 10 517 | |
| Polija | 61 697 | |
| Zviedrija | 40 074 | |
| | | |
| Savienība | 210 147 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

(SPR/3BCD-C)

Dānija

20 730

Vācija

13 133

Igaunija

24 072

Somija

10 851

Latvija

29 073

Lietuva

10 517

Polija

61 697

Zviedrija

40 074

Savienība

210 147

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

---

(1)  Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas darbībās, kuras tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var zvejot mencas, ja minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. pantā paredzētos nosacījumus.

(2)  No 1. maija līdz 31. augustam šo kvotu nedrīkst apgūt 25. un 26. apakšrajonā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.

(3)  24. apakšrajonā tikai piezvejai. 24. apakšrajonā šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas darbībās, kuras tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var zvejot mencas, ja šī izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. pantā paredzētos nosacījumus.

Atkāpjoties no pirmās daļas, 24. apakšrajonā šo kvotu drīkst apgūt Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.

(4)  Šo kvotu 22. un 23. apakšrajonā nedrīkst apgūt no 1. februāra līdz 31. martam un 24. apakšrajonā no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.

Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.

(5)  Zivju skaits.

(6)  Īpašs nosacījums: līdz 20 % un ne vairāk kā 400 šīs kvotas īpatņu drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 32. apakšrajonā (SAL/*3D32).

(7)  Zivju skaits.

---