# Eiropas Savienības L 263/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 263 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 16. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 263

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 16. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1725 (2019. gada 9. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – Telemea de Sibiu (AĢIN) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1726 (2019. gada 15. oktobris), ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2019. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem | 3 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1727 (2019. gada 7. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Bonnas nolīguma otrajā ministru sanāksmē attiecībā uz Ministru deklarāciju un tai pievienoto Bonnas nolīguma Stratēģisko rīcības plānu (BNSRP) 2019.–2025. gadam | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1728 (2019. gada 15. oktobris) par saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām | 32 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1729 (2019. gada 15.oktobris) par atbilstības novērtēšanas saskaņoto standartu, kas izstrādāts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 un (EK) Nr. 1221/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK un to Savienības aktu īstenošanas vajadzībām, kuros iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 768/2008/EK atsauces noteikumi (
  1
  ) | 36 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1725 (2019. gada 9. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – Telemea de Sibiu (AĢIN)

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1726 (2019. gada 15. oktobris), ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2019. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem

3

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1727 (2019. gada 7. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Bonnas nolīguma otrajā ministru sanāksmē attiecībā uz Ministru deklarāciju un tai pievienoto Bonnas nolīguma Stratēģisko rīcības plānu (BNSRP) 2019.–2025. gadam

9

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1728 (2019. gada 15. oktobris) par saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām

32

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1729 (2019. gada 15.oktobris) par atbilstības novērtēšanas saskaņoto standartu, kas izstrādāts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 un (EK) Nr. 1221/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK un to Savienības aktu īstenošanas vajadzībām, kuros iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 768/2008/EK atsauces noteikumi (
  1
  )

1

36

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2018/1832 (2018. gada 5. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 nolūkā uzlabot vieglo pasažieru un komerciālo transportlīdzekļu emisijas tipa apstiprināšanas testus un procedūras, ieskaitot par atbilstību ekspluatācijā un emisijām reālos braukšanas apstākļos, un ieviest ierīces degvielas un elektroenerģijas patēriņa pārraudzībai ( OV L 003, 1.11.2018. ) | 41 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2018/1832 (2018. gada 5. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 nolūkā uzlabot vieglo pasažieru un komerciālo transportlīdzekļu emisijas tipa apstiprināšanas testus un procedūras, ieskaitot par atbilstību ekspluatācijā un emisijām reālos braukšanas apstākļos, un ieviest ierīces degvielas un elektroenerģijas patēriņa pārraudzībai ( OV L 003, 1.11.2018. )

( OV L 003, 1.11.2018. )

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 263/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1725

(2019. gada 9. oktobris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā – “Telemea de Sibiu” (AĢIN)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Rumānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Telemea de Sibiu”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Rumānijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Telemea de Sibiu”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Telemea de Sibiu” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Telemea de Sibiu” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Telemea de Sibiu” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.3. grupas “Siers” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 9. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā

Phil HOGAN

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 203, 17.6.2019., 7. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 16.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 263/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 263/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1726

(2019. gada 15. oktobris),

ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2019. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 1., 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Nozvejas kvotas 2018. gadam ir noteiktas ar:






  — | Padomes Regulu (ES) 2016/2285 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Nozvejas kvotas 2018. gadam ir noteiktas ar:

—

Padomes Regulu (ES) 2016/2285 (2),

| — | Padomes Regulu (ES) 2017/1970 (3), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2017/1970 (3),

| — | Padomes Regulu (ES) 2017/2360 (4) un |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2017/2360 (4) un

| — | Padomes Regulu (ES) 2018/120 (5). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2018/120 (5).

| (2) | Nozvejas kvotas 2019. gadam ir noteiktas ar:






  — | Padomes Regulu (ES) 2018/1628 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Nozvejas kvotas 2019. gadam ir noteiktas ar:

—

Padomes Regulu (ES) 2018/1628 (6),

| — | Padomes Regulu (ES) 2018/2025 (7), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2018/2025 (7),

| — | Padomes Regulu (ES) 2018/2058 (8) un |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2018/2058 (8) un

| — | Padomes Regulu (ES) 2019/124 (9). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2019/124 (9).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisijai jāveic atvilkumi no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisijai jāveic atvilkumi no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. un 3. punktā paredzēts, ka šādi atvilkumi jāveic nākamajā gadā vai gados, piemērojot attiecīgos koeficientus, kas noteikti minētajos punktos. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. un 3. punktā paredzēts, ka šādi atvilkumi jāveic nākamajā gadā vai gados, piemērojot attiecīgos koeficientus, kas noteikti minētajos punktos.

| (5) | Dažas dalībvalstis ir pārsniegušas nozvejas kvotas, kas tām iedalītas 2018. gadam. Tāpēc attiecībā uz pārzvejotajiem krājumiem būtu jāveic atvilkumi no nozvejas kvotām, kas šīm valstīm iedalītas 2019. gadam un – attiecīgā gadījumā – turpmākajiem gadiem. |
| --- | --- |

(5)

Dažas dalībvalstis ir pārsniegušas nozvejas kvotas, kas tām iedalītas 2018. gadam. Tāpēc attiecībā uz pārzvejotajiem krājumiem būtu jāveic atvilkumi no nozvejas kvotām, kas šīm valstīm iedalītas 2019. gadam un – attiecīgā gadījumā – turpmākajiem gadiem.

| (6) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1969 (10) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/479 (11) tika noteikti atvilkumi no konkrētu sugu nozvejas kvotām, kas dažām valstīm iedalītas 2018. gadam. Tomēr dažu dalībvalstu gadījumā dažu sugu kvotām piemērojamie atvilkumi bija lielāki nekā attiecīgās kvotas, kas bija pieejamas 2018. gadam, un tāpēc tos minētajā gadā nevarēja veikt pilnībā. Lai nodrošinātu, ka šādos gadījumos atvilkums no attiecīgo krājumu kvotām tiek veikts pilnā apmērā, nosakot atvilkumus no 2019. gada kvotas un – attiecīgā gadījumā – turpmāko gadu kvotām, būtu jāņem vērā atlikušie daudzumi. |
| --- | --- |

(6)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1969 (10) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/479 (11) tika noteikti atvilkumi no konkrētu sugu nozvejas kvotām, kas dažām valstīm iedalītas 2018. gadam. Tomēr dažu dalībvalstu gadījumā dažu sugu kvotām piemērojamie atvilkumi bija lielāki nekā attiecīgās kvotas, kas bija pieejamas 2018. gadam, un tāpēc tos minētajā gadā nevarēja veikt pilnībā. Lai nodrošinātu, ka šādos gadījumos atvilkums no attiecīgo krājumu kvotām tiek veikts pilnā apmērā, nosakot atvilkumus no 2019. gada kvotas un – attiecīgā gadījumā – turpmāko gadu kvotām, būtu jāņem vērā atlikušie daudzumi.

| (7) | Ņemot vērā izmaiņas Regulā (ES) 2019/124 noteiktajās krājumu apgabalu definīcijās, atlikušais atvilkums, kas Beļģijai piemērojams sakarā ar 2017. gadā notikušu cirtainās rajas pārzveju Savienības ūdeņos 7.d zonā (RJU/07D.), būtu jāpiemēro cirtainās rajas 2019. gada kvotai Savienības ūdeņos 7.d un 7.e zonā (RJU/7DE.). |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā izmaiņas Regulā (ES) 2019/124 noteiktajās krājumu apgabalu definīcijās, atlikušais atvilkums, kas Beļģijai piemērojams sakarā ar 2017. gadā notikušu cirtainās rajas pārzveju Savienības ūdeņos 7.d zonā (RJU/07D.), būtu jāpiemēro cirtainās rajas 2019. gada kvotai Savienības ūdeņos 7.d un 7.e zonā (RJU/7DE.).

| (8) | Šajā regulā paredzētie atvilkumi no nozvejas kvotām būtu jāpiemēro, neskarot atvilkumus, kas 2019. gada kvotām piemērojami saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 (12). |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie atvilkumi no nozvejas kvotām būtu jāpiemēro, neskarot atvilkumus, kas 2019. gada kvotām piemērojami saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 (12).

| (9) | Tā kā kvotas ir izteiktas tonnās, pārzveja, kurā gūtie daudzumi ir mazāki par vienu tonnu, nebūtu jāņem vērā, |
| --- | --- |

(9)

Tā kā kvotas ir izteiktas tonnās, pārzveja, kurā gūtie daudzumi ir mazāki par vienu tonnu, nebūtu jāņem vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulās (ES) 2018/1628, (ES) 2018/2025, (ES) 2018/2058 un (ES) 2019/124 noteiktās nozvejas kvotas 2019. gadam samazina, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro, neskarot Īstenošanas regulā (ES) Nr. 185/2013 paredzētos atvilkumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2016. gada 12. decembra Regula (ES) 2016/2285, ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72 (OV L 344, 17.12.2016., 32. lpp.).

2

(3)  Padomes 2017. gada 27. oktobra Regula (ES) 2017/1970, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 281, 31.10.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 2017. gada 11. decembra Regula (ES) 2017/2360, ar ko 2018. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 337, 19.12.2017., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 2018. gada 30. oktobra Regula (ES) 2018/1628, ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos groza Regulu (ES) 2018/120 (OV L 272, 31.10.2018., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes 2018. gada 17. decembra Regula (ES) 2018/2025, ar ko 2019. un 2020. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (OV L 325, 20.12.2018., 7. lpp.).

7

(8)  Padomes 2018. gada 17. decembra Regula (ES) 2018/2058, ar ko 2019. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 329, 27.12.2018., 8. lpp.).

8

(9)  Padomes 2019. gada 30. janvāra Regula (ES) 2019/124, ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 29, 31.1.2019., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2018. gada 12. decembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1969, ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2018. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem (OV L 316, 13.12.2018., 12. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2019. gada 22. marta Īstenošanas regula (ES) 2019/479, ar ko iepriekšējos gados notikušās citu krājumu pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2018. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1969 (OV L 82, 25.3.2019., 6. lpp.)

11

(12)  Komisijas 2013. gada 5. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013, ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ (OV L 62, 6.3.2013., 1. lpp.).

12

---

PIELIKUMS

ATVILKUMI NO 2019. GADA NOZVEJAS KVOTĀM, KAS IEDALĪTAS KRĀJUMIEM, KURI IR PĀRZVEJOTI

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | 2018. gada sākotnējā kvota (kilogramos) | 2018. gadā atļautie izkrāvumi (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (2) | 2018. gada kopējā nozveja (daudzums kilogramos) | Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem | Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos) | Koeficients (3) | Papildu koeficients
   (3)
  ,
   (5) | No iepriekšējiem gadiem atlikušie atvilkumi (5) (daudzums kilogramos)


  (daudzums kilogramos) | 2019. gadā piemērojamie atvilkumi (daudzums kilogramos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | RJE | 7FG. | Sīkacu raja | Savienības ūdeņi 7.f un 7.g zonā | 14 000 | 15 400 | 19 888 | 129,14 % | 4 488 | 1,00 | / | / | 4 488 |
| BE | RJU | 07D. (6) | Cirtainā raja | Savienības ūdeņi 7.d zonā | 2 000 | 969 | 1 394 | 143,86 % | 425 (7) | Neattiecas. | Neattiecas. | 2 617 | 2 617 |
| DE | COD | 3BC+24 | Menca | 22.–24. apakšrajons | 1 194 000 | 1 349 400 | 1 393 360 | 103,26 % | 43 960 | / | C (8) | / | 43 960 |
| DK | COD | 3BC+24 | Menca | 22.–24. apakšrajons | 2 444 000 | 2 594 270 | 2 617 780 | 100,91 % | 23 510 | / | C (8) | / | 23 510 |
| (8) | BET | ATLANT | Lielacu tunzivs | Atlantijas okeāns | 9 791 920 | 9 281 920 | 9 756 069 | 105,11 % | 474 149 | / | C (8) | / | 474 149 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā | / | 0 | 27 736 | Neattiecas. | 27 736 | 1,00 | A | / | 41 604 |
| ES | GHL | N3LMNO | Grenlandes paltuss | NAFO 3LMNO | 4 534 000 | 4 496 772 | 4 508 020 | 100,25 % | 11 248 | / | A (8)+C (8) | / | 11 248 |
| ES | NEP | *07U16 | Norvēģijas omārs | ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība | 825 000 | 155 000 | 158 375 | 102,18 % | 3 375 | / | / | / | 3 375 |
| ES | RJU | 9-C. | Cirtainā raja | Savienības ūdeņi 9. zonā | 15 000 | 15 000 | 17 067 | 113,78 % | 2 067 | 1,00 | / | / | 2 067 |
| ES | YFT | IOTC | Dzeltenspuru tunzivs | IOTC kompetences apgabals | 45 682 000 | 45 354 940 | 44 964 373 | 99,14 % | - 390 567  (9) | Neattiecas. | Neattiecas. | 2 138 460 | 2 138 460 |
| EE | COD | N3M. | Menca | NAFO 3M | 124 000 | 916 170 | 953 232 | 104,05 % | 37 062 | / | / | / | 37 062 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā | / | 0 | 18 084 | Neattiecas. | 18 084 | 1,00 | / | / | 18 084 |
| IE | HER | 07A/MM | Siļķe | 7a | 1 826 000 | 1 850 311 | 1 979 666 | 106,99 % | 129 355 | / | / | / | 129 355 |
| IE | MAC | 2CX14- | Makrele | 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā | 69 141 000 | 66 541 055 | 66 965 925 | 100,64 % | 424 870 | / | / | / | 424 870 |
| NL | POK | 2C3A4 | Saida | 3.a un 4. zona; Savienības ūdeņi 2.a zonā | 110 000 | 210 994 | 265 115 | 125,65 % | 54 121 | 1,00 | / | / | 54 121 |
| NL | WHG | 56-14 | Merlangs | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā | / | 0 | 4 492 | Neattiecas. | 4 492 | 1,00 | / | / | 4 492 |
| PL | COD | 3BC+24 | Menca | 22.–24. apakšrajons | 654 000 | 786 200 | 858 164 | 109,15 % | 71 964 | / | C(8) | 32 331 | 104 295 |
| PT | ALF | 3X14- | Beriksas | Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 182 000 | 179 044 | 184 010 | 102,77 % | 4 966 | / | / | / | 4 966 |
| PT | BET | ATLANT | Lielacu tunzivs | Atlantijas okeāns | 4 966 | 4 152 470 | 4 405 184 | 106,09 % | 252 714 | / | C (8) | / | 252 714 |
| PT | BFT | AE45WM | Zilā tunzivs | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra | 470 190 | 437 190 | 450 343 | 103,01 % | 13 153 | / | C(8) | / | 13 153 |
| PT | BUM | ATLANT | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns | 50 440 | 45 428 | 74 337 | 163,64 % | 28909 | 1,00 | A | / | 43 364 |
| PT | RJU | 9-C. | Cirtainā raja | Savienības ūdeņi 9. zonā | 15 000 | 33 000 | 36 295 | 109,98 % | 3 295 | / | / | / | 3 295 |
| UK | COD | N1GL14 | Menca | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā | 382 000 | 497 520 | 512 187 | 102,95 % | 14 667 | / | / | / | 14 667 |
| UK | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā | 25 000 | 22 000 | 24 434 | 111,06 % | 2 434 | 1,00 | / | / | 2 434 |
| UK | HER | 4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 79 381 000 | 84 694 795 | 84 739 599 | 100,05 % | 44 804 | / | / | / | 44 804 |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrele | 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā | 190 143 000 | 186 253 028 | 189 644 893 | 101,82 % | 3 391 865 | / | A (8) | / | 3 391 865 |
| UK | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā | 182 000 | 459 700 | 463 509 | 100,83% | 3 809 | / | / | / | 3 809 |
| UK | RHG | 5B67- | Ziemeļu makrūrzivs | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 1 510 | 1 510 | 7 588 | 502,52 % | 6 078 | 1,00 | / | / | 6 078 |
| UK | WHG | 56-14 | Merlangs | 6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā | 122 000 | 124 060 | 139 470 | 112,42 % | 15 410 | 1,00 | / | / | 15 410 |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

2018. gada sākotnējā kvota (kilogramos)

2018. gadā atļautie izkrāvumi (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (2)

2018. gada kopējā nozveja (daudzums kilogramos)

Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem

Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos)

Koeficients (3)

Papildu koeficients
   (3)
  ,
   (5)

No iepriekšējiem gadiem atlikušie atvilkumi (5) (daudzums kilogramos)

(daudzums kilogramos)

2019. gadā piemērojamie atvilkumi (daudzums kilogramos)

BE

RJE

7FG.

Sīkacu raja

Savienības ūdeņi 7.f un 7.g zonā

14 000

15 400

19 888

129,14 %

4 488

1,00

/

/

4 488

BE

RJU

07D. (6)

Cirtainā raja

Savienības ūdeņi 7.d zonā

2 000

969

1 394

143,86 %

425 (7)

Neattiecas.

Neattiecas.

2 617

2 617

DE

COD

3BC+24

Menca

22.–24. apakšrajons

1 194 000

1 349 400

1 393 360

103,26 %

43 960

/

C (8)

/

43 960

DK

COD

3BC+24

Menca

22.–24. apakšrajons

2 444 000

2 594 270

2 617 780

100,91 %

23 510

/

C (8)

/

23 510

(8)

BET

ATLANT

Lielacu tunzivs

Atlantijas okeāns

9 791 920

9 281 920

9 756 069

105,11 %

474 149

/

C (8)

/

474 149

ES

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

/

0

27 736

Neattiecas.

27 736

1,00

A

/

41 604

ES

GHL

N3LMNO

Grenlandes paltuss

NAFO 3LMNO

4 534 000

4 496 772

4 508 020

100,25 %

11 248

/

A (8)+C (8)

/

11 248

ES

NEP

*07U16

Norvēģijas omārs

ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība

825 000

155 000

158 375

102,18 %

3 375

/

/

/

3 375

ES

RJU

9-C.

Cirtainā raja

Savienības ūdeņi 9. zonā

15 000

15 000

17 067

113,78 %

2 067

1,00

/

/

2 067

ES

YFT

IOTC

Dzeltenspuru tunzivs

IOTC kompetences apgabals

45 682 000

45 354 940

44 964 373

99,14 %

- 390 567  (9)

Neattiecas.

Neattiecas.

2 138 460

2 138 460

EE

COD

N3M.

Menca

NAFO 3M

124 000

916 170

953 232

104,05 %

37 062

/

/

/

37 062

FR

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

/

0

18 084

Neattiecas.

18 084

1,00

/

/

18 084

IE

HER

07A/MM

Siļķe

7a

1 826 000

1 850 311

1 979 666

106,99 %

129 355

/

/

/

129 355

IE

MAC

2CX14-

Makrele

6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā

69 141 000

66 541 055

66 965 925

100,64 %

424 870

/

/

/

424 870

NL

POK

2C3A4

Saida

3.a un 4. zona; Savienības ūdeņi 2.a zonā

110 000

210 994

265 115

125,65 %

54 121

1,00

/

/

54 121

NL

WHG

56-14

Merlangs

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

/

0

4 492

Neattiecas.

4 492

1,00

/

/

4 492

PL

COD

3BC+24

Menca

22.–24. apakšrajons

654 000

786 200

858 164

109,15 %

71 964

/

C(8)

32 331

104 295

PT

ALF

3X14-

Beriksas

Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

182 000

179 044

184 010

102,77 %

4 966

/

/

/

4 966

PT

BET

ATLANT

Lielacu tunzivs

Atlantijas okeāns

4 966

4 152 470

4 405 184

106,09 %

252 714

/

C (8)

/

252 714

PT

BFT

AE45WM

Zilā tunzivs

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra

470 190

437 190

450 343

103,01 %

13 153

/

C(8)

/

13 153

PT

BUM

ATLANT

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns

50 440

45 428

74 337

163,64 %

28909

1,00

A

/

43 364

PT

RJU

9-C.

Cirtainā raja

Savienības ūdeņi 9. zonā

15 000

33 000

36 295

109,98 %

3 295

/

/

/

3 295

UK

COD

N1GL14

Menca

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

382 000

497 520

512 187

102,95 %

14 667

/

/

/

14 667

UK

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

25 000

22 000

24 434

111,06 %

2 434

1,00

/

/

2 434

UK

HER

4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

79 381 000

84 694 795

84 739 599

100,05 %

44 804

/

/

/

44 804

UK

MAC

2CX14-

Makrele

6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā

190 143 000

186 253 028

189 644 893

101,82 %

3 391 865

/

A (8)

/

3 391 865

UK

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

182 000

459 700

463 509

100,83%

3 809

/

/

/

3 809

UK

RHG

5B67-

Ziemeļu makrūrzivs

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

1 510

1 510

7 588

502,52 %

6 078

1,00

/

/

6 078

UK

WHG

56-14

Merlangs

6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

122 000

124 060

139 470

112,42 %

15 410

1,00

/

/

15 410

---

(1)  Kvotas, kas dalībvalstij pieejamas atbilstīgi attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.) 16. panta 8. punktu, kvotu pārcēlumi no 2017. uz 2018. gadu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.) 4. panta 2. punktu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu.

(2)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu * 1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 100 tonnām.

(3)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā un ja pārzvejas apjoms pārsniedz 10 %.

(4)  Burts “A” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo konstatēta pārzveja secīgi 2016., 2017. un 2018. gadā. Burts “C” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo uz krājumu attiecas daudzgadu pārvaldības plāns.

(5)  No iepriekšējiem gadiem atlikušais vēl neatvilktais daudzums.

(6)  Jāatvelk no RJU/7DE. (Savienības ūdeņi 7.d un 7.e zonā).

(7)  Daudzumus, kas mazāki par vienu tonnu, neņem vērā.

(8)  Papildu koeficients nav piemērojams, jo pārzveja nepārsniedz 10 % no atļautajiem izkrāvumiem.

(9)  Atvilkumu nevar samazināt par šo neizmantoto daudzumu, jo Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu YFT/IOTC krājumam nepiemēro.

---

LĒMUMI

| 16.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 263/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 263/9

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1727

(2019. gada 7. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Bonnas nolīguma otrajā ministru sanāksmē attiecībā uz Ministru deklarāciju un tai pievienoto Bonnas nolīguma Stratēģisko rīcības plānu (BNSRP) 2019.–2025. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. un 196. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgumu par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (“Bonnas nolīgums”) (1) noslēdza Eiropas Ekonomikas kopiena ar Padomes Lēmumu 84/358/EEK (2). Bonnas nolīgums stājās spēkā 1989. gada 1. septembrī. Bonnas nolīgums tika grozīts 1989. gadā. Šie grozījumi stājās spēkā 1994. gada 1. aprīlī. Eiropas Ekonomikas kopiena apstiprināja šos grozījumus ar Padomes Lēmumu 93/540/EEK (3). |
| --- | --- |

(1)

Nolīgumu par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (“Bonnas nolīgums”) (1) noslēdza Eiropas Ekonomikas kopiena ar Padomes Lēmumu 84/358/EEK (2). Bonnas nolīgums stājās spēkā 1989. gada 1. septembrī. Bonnas nolīgums tika grozīts 1989. gadā. Šie grozījumi stājās spēkā 1994. gada 1. aprīlī. Eiropas Ekonomikas kopiena apstiprināja šos grozījumus ar Padomes Lēmumu 93/540/EEK (3).

| (2) | 2019. gadā Bonnas nolīgums svin 50. gadskārtu. Atzīmējot šo notikumu, Bonnas nolīguma otrajā ministru sanāksmē, kurā piedalīsies arī starpvaldību organizācijas un novērotāji no kaimiņu reģioniem, kas ir atbildīgi par cīņu ar paplašinātā Ziemeļjūras reģiona un tam piegulošo ūdeņu piesārņošanu ar naftu un citām kaitīgām vielām, un kura notiks 2019. gada 11. oktobrī Bonnā, līgumslēdzējas puses plāno pieņemt Ministru deklarāciju (“Ministru deklarācija”). |
| --- | --- |

(2)

2019. gadā Bonnas nolīgums svin 50. gadskārtu. Atzīmējot šo notikumu, Bonnas nolīguma otrajā ministru sanāksmē, kurā piedalīsies arī starpvaldību organizācijas un novērotāji no kaimiņu reģioniem, kas ir atbildīgi par cīņu ar paplašinātā Ziemeļjūras reģiona un tam piegulošo ūdeņu piesārņošanu ar naftu un citām kaitīgām vielām, un kura notiks 2019. gada 11. oktobrī Bonnā, līgumslēdzējas puses plāno pieņemt Ministru deklarāciju (“Ministru deklarācija”).

| (3) | Atzīmējot 50 sekmīgas sadarbības gadus Bonnas nolīguma ietvaros un atzīstot kopīgo ieguvumu no reģionālās sadarbības tālākas stiprināšanas ar mērķi paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos novērst nejaušu un nelikumīgu jūras piesārņojumu, ko rada darbības jūrā, sagatavoties tam un reaģēt uz to, Ministru deklarācijas mērķis ir noteikt kopīgu redzējumu par to, ka paplašinātais Ziemeļjūras reģions un tam piegulošie ūdeņi netiek nejaušā, novēršamā un apzinātā kārtā piesārņoti kuģošanas, atkrastes naftas un gāzes darbību un citu darbību jūrā dēļ. |
| --- | --- |

(3)

Atzīmējot 50 sekmīgas sadarbības gadus Bonnas nolīguma ietvaros un atzīstot kopīgo ieguvumu no reģionālās sadarbības tālākas stiprināšanas ar mērķi paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos novērst nejaušu un nelikumīgu jūras piesārņojumu, ko rada darbības jūrā, sagatavoties tam un reaģēt uz to, Ministru deklarācijas mērķis ir noteikt kopīgu redzējumu par to, ka paplašinātais Ziemeļjūras reģions un tam piegulošie ūdeņi netiek nejaušā, novēršamā un apzinātā kārtā piesārņoti kuģošanas, atkrastes naftas un gāzes darbību un citu darbību jūrā dēļ.

| (4) | Kalpojot par stingru apņemšanos šā redzējuma īstenošanai, Ministru deklarācijai jāapliecina Bonnas nolīguma līgumslēdzēju pušu pastiprinātie centieni izpildīt mērķus, par ko ir panākta vienošanās, un paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos nodrošināt jūras piesārņojuma labāku novēršanu, sagatavotību tam un reaģēšanu uz to. Tāpēc līgumslēdzējas puses plāno pieņemt Bonnas nolīguma Stratēģiskās rīcības plānu 2019.–2025. gadam, kuru pievienos Ministru deklarācijai un kurā noteiks vērienīgus stratēģiskus mērķus, kā arī darbības uzdevumus un darbības šo mērķu īstenošanai 2019.–2025. gada periodā. |
| --- | --- |

(4)

Kalpojot par stingru apņemšanos šā redzējuma īstenošanai, Ministru deklarācijai jāapliecina Bonnas nolīguma līgumslēdzēju pušu pastiprinātie centieni izpildīt mērķus, par ko ir panākta vienošanās, un paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos nodrošināt jūras piesārņojuma labāku novēršanu, sagatavotību tam un reaģēšanu uz to. Tāpēc līgumslēdzējas puses plāno pieņemt Bonnas nolīguma Stratēģiskās rīcības plānu 2019.–2025. gadam, kuru pievienos Ministru deklarācijai un kurā noteiks vērienīgus stratēģiskus mērķus, kā arī darbības uzdevumus un darbības šo mērķu īstenošanai 2019.–2025. gada periodā.

| (5) | Ir svarīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Bonnas nolīguma otrajā ministru sanāksmē, jo tajā pieņemamais lēmums radīs juridiskas sekas Savienībai. |
| --- | --- |

(5)

Ir svarīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Bonnas nolīguma otrajā ministru sanāksmē, jo tajā pieņemamais lēmums radīs juridiskas sekas Savienībai.

| (6) | Tā kā Savienība ir Bonnas nolīguma līgumslēdzēja puse un vēlas palielināt sadarbību cīņā ar paplašinātā Ziemeļjūras reģiona un tam piegulošo ūdeņu piesārņojumu, ir lietderīgi parakstīt un atbalstīt Ministru deklarāciju, kas apstiprina tai pievienoto Bonnas nolīguma Stratēģiskās rīcības plānu 2019.–2025. gadam, |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Savienība ir Bonnas nolīguma līgumslēdzēja puse un vēlas palielināt sadarbību cīņā ar paplašinātā Ziemeļjūras reģiona un tam piegulošo ūdeņu piesārņojumu, ir lietderīgi parakstīt un atbalstīt Ministru deklarāciju, kas apstiprina tai pievienoto Bonnas nolīguma Stratēģiskās rīcības plānu 2019.–2025. gadam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Bonnas nolīguma otrajā ministru sanāksmē, ir piekrist Ministru deklarācijas un tai pievienotā Bonnas nolīguma Stratēģiskās rīcības plāna (BNSRP) 2019.–2025. gadam pieņemšanai, kuri pievienoti šim lēmumam.

Par nelielām izmaiņām Ministru deklarācijā un tai pievienotajā Bonnas nolīguma Stratēģiskajā rīcības plānā (BNSRP) 2019.–2025. gadam var vienoties bez turpmāka Padomes lēmuma.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 7. oktobrī

Padomes vārdā

priekšsēdētāja

A.-M. HENRIKSSON

---

(1)  
  OV L 188, 16.7.1984., 9. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 84/358/EEK (1984. gada 28. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (OV L 188, 16.7.1984., 7. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 93/540/EEK (1993. gada 18. oktobris), ar ko apstiprina dažus grozījumus Nolīgumā par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (Bonnas nolīgums) (OV L 263, 22.10.1993., 51. lpp.).

3

---

PROJEKTS – Ministru deklarācija

Bonna, Vācija, 2019. gada 11. oktobris

MĒS – MINISTRI UN EIROPAS KOMISIJAS LOCEKLIS, kuri atbild par cīņu pret paplašinātā Ziemeļjūras reģiona un tam piegulošo ūdeņu piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām un kuri 2019. gada 11. oktobrī tikās Bonnā otrajā Bonnas nolīguma valstu ministru sanāksmē, kurā piedalījās arī starpvaldību organizācijas un novērotāji no kaimiņvalstīm,

APLIECINOT 50 gadus sekmīgas sadarbības Bonnas nolīguma ietvaros un ATZĪSTOT, ka pastāv kopīgs ieguvums, vēl vairāk nostiprinot mūsu sadarbību, lai novērstu nejaušu un nelikumīgu paplašinātā Ziemeļjūras reģiona un tam piegulošo ūdeņu piesārņojumu, ko rada darbības jūrā, sagatavotos tam un reaģētu uz to,

ATBALSTOT Spānijas pievienošanos Bonnas nolīgumam un atbildības zonas pārdalīšanu starp Spāniju un Franciju, pēc kuras jūras apgabals, uz kuru attieksies Bonnas nolīguma darbības joma, ietvers Biskajas līci,

PLĀNOJOT nostiprināt mūsu piekrastes un jūras vides aizsardzību pret jūras piesārņojuma, ko rada paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos veiktās darbības, kā arī to, kā mēs sadarbojamies piesārņojuma novēršanas, sagatavotības tam un reaģēšanas uz to jomā,

ŅEMOT VĒRĀ Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) lomu globālās kuģošanas regulēšanā, lai aizsargātu jūras vidi un cilvēku veselību, integrētās jūrlietu politikas izstrādi Eiropas Savienībai un attiecīgos ES tiesību aktus (1) attiecībā uz jūras piesārņojumu un negadījumiem,

TURPINOT koordinēt valstu centienus (apakš)reģionālā mērogā visu labā un ņemot vērā līgumslēdzēju pušu ziņošanas pienākumus,

IZMANTOJOT plaši pieņemtās informācijas sistēmas, kas atzītas par standarta sistēmām kompetentajās starptautiskajās organizācijās,

ŅEMOT VĒRĀ jūras transporta un citu darbību jūrā, piemēram, atkrastes naftas un gāzes izmantošanas, pastāvīgo pieaugumu un faktu, ka, neskatoties un novēroto noplūdes gadījumu skaita samazinājumu pēdējos gados, vienmēr pastāvēs riski,

esam PIEŅĒMUŠI šādu kopīgu deklarāciju:

| 1. | Mums ir redzējums, ka paplašinātais Ziemeļjūras reģions un tam piegulošie ūdeņi netiek nejaušā, novēršamā un apzinātā kārtā piesārņoti kuģošanas, atkrastes naftas un gāzes darbību un citu darbību jūrā dēļ. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mēs atbalstām SJO noteikumus, kā rezultātā ir samazinājies jūras piesārņojums. Tomēr, neskatoties uz pēdējos gados veikto plašo pasākumu klāstu, nejaušs un nelikumīgs piesārņojums ar vielām, kas nav nafta, joprojām rada ievērojamu apdraudējumu paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mēs akūti
  apzināmies mūsu jūras un piekrastes vides ekonomisko un sociālo vērtību un atzīstam, ka pienācīgu resursu izmaksas jūras piesārņojuma novēršanai, sagatavotībai šādam piesārņojumam un reaģēšanai uz to ir zemas salīdzinājumā ar attīrīšanas izmaksām lielu piesārņošanas gadījumu dēļ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mēs uzsveram ārkārtas situāciju jūrā efektīvas novēršanas, sagatavotības šādām situācijām un reaģēšanas uz tām nozīmi. Mēs vēlreiz apstiprinām savu apņemšanos aktīvi sadarboties Bonnas nolīguma ietvaros saistībā ar ārkārtas reaģēšanas sistēmu plānošanu, apmācību un darbības pārbaudi, t. sk. kopīgām operatīvās reaģēšanas mācībām. Mēs atzīstam vispārējās Eiropas sadarbības nozīmi, izmantojot Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centru (ERCC) un koordinējot darbību ar Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mēs atbalstām iedibināto kuģošanas, atkrastes naftas un gāzes darbību un citu darbību jūrā novērošanas no gaisa un satelītnovērošanas sistēmu paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos kā nozīmīgu līdzekli iespējama piesārņojuma atklāšanai un atturēšanai no piesārņojuma nelikumīgas novadīšanas jūrā, kā arī mūsu saistību izpildei atbilstoši MARPOL konvencijai. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mēs atbalstām tādu tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS) valstisku un reģionālu izmantošanu, kas izveidotas kā jauni pakalpojumi jūras uzraudzībai, jūras transporta emisijas gaisā monitoringam un reaģēšanai uz piesārņojumu, un aicinām līgumslēdzējas puses dalīties zināšanās un pieredzē par savām vietējām RPAS sistēmām un to nozīmi izpildes panākšanas praksē. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mēs vēlreiz apstiprinām savu apņēmību turpināt valsts lidojumu programmas un kopīgās operācijas, piemēram, saskaņotās paplašinātas piesārņojuma kontroles operācijas (CEPCO), un atbalstām ar CleanSeaNet starpniecību EMSA sniegto satelītattēlu pakalpojumu kā ieguldījumu labākā sagatavotībā un piesārņojuma novēršanā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mēs atbalstām tādu Bonnas nolīguma rokasgrāmatu un kodeksu, tostarp piesārņojuma apkarošanas rokasgrāmatas (Counter Pollution Manual) un Bonnas nolīguma Naftas izskata kodeksa (Oil Appearance Code), izstrādi un pastāvīgu atjaunināšanu, kas piedāvā unikālus informācijas avotus piesārņojuma novēršanai, sagatavotībai piesārņojuma gadījumiem un reaģēšanai uz tiem un kas visā pasaulē ir atzīti Starptautiskās konvencijas par gatavību, reaģēšanu un sadarbību naftas piesārņojuma gadījumā (OPRC) un tās Bīstamo un kaitīgo vielu (HNS) protokola kontekstā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mēs vēlreiz apstiprinām savu apņēmību uzturēt un atjaunināt Bonnas nolīguma kopīgas reaģēšanas uz negadījumiem jūrā plānus (proti, DENGERNETH plānu, MANCHEPLAN, NORBRIT plānu, Četrpusējās zonas plānu), nodrošinot svarīgu rīku, lai sāktu reaģēšanas darbības pāri robežām uzreiz pēc negadījuma neatkarīgi no tās valsts atbildības zonas, kur noplūde radusies. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Apzinoties mainīgo risku, ko rada bīstamo un kaitīgo vielu intensīvāka pārvadāšana, lielāki kuģi, bezvadītāja kuģi, jaunas degvielas, pastāvīgi liels satiksmes blīvums, atkrastes naftas un gāzes darbības un citas darbības jūrā, mēs norādām, ka ir svarīgi saglabāt resursu pienācīgu līdzsvaru, lai nodrošinātu efektīvu piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu piesārņojuma gadījumos paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos. Mēs piekrītam, ka turpmākai reaģēšanas spēju attīstībai Bonnas nolīguma teritorijā jāpamatojas uz valstu un kopīgiem riska novērtējumiem. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mēs vēlreiz apstiprinām kopīgu apņemšanos novērst gaisa kvalitāti ietekmējošu jūras piesārņojumu, sadarbojoties un kopīgi dodot ieguldījumu starptautisko jūras piesārņojuma novēršanas noteikumu un standartu īstenošanā un izpildes panākšanā, arī nodrošinot vienlīdzīgus noteikumus uzņēmējiem. Mēs atkārtoti uzsveram sekmīgo Direktīvas (ES) 2016/802 (2) īstenošanu, kurā atspoguļotas zema sēra satura prasības SOx emisijas kontroles zonām (sēra saturs ne lielāks par 0,10 % no 2015. gada), un atgādinām par jaunāko SJO apņemšanos nodrošināt maksimālā sēra satura (0,50 % no 2020. gada) konsekventu īstenošanu pasaulē atbilstoši MARPOL konvencijas VI pielikumam. Pateicoties saskaņotajam un stingrajam šo prasību izpildes panākšanas režīmam, t. sk. Ziemeļjūras SOx emisijas kontroles zonā, kā arī augstam kuģu atbilstības īpatsvaram Eiropas Savienībā, ir ievērojami samazinājies sēra dioksīda piesārņojums piekrastes reģionos un pilsētās. Mēs atbalstām mūsu kopīgās apņemšanās pilnveidošanu kopā dot ieguldījumu uzraudzībā, lai panāktu MARPOL konvencijas VI pielikuma izpildi, kā arī Ziemeļjūras kļūšanu par NOx (slāpekļa oksīdu) emisijas kontroles zonu (SEKZ) no 2021. gada. Līgumslēdzējas puses patur tiesības brīvi izvēlēties līdzekļus dalībai uzraudzības pasākumos. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Mēs apzināmies, ka tādi noteikumi kā Ziemeļjūras atzīšana par īpašo teritoriju atbilstoši MARPOL konvencijas I un V pielikumam nebūs efektīvi, ja tās ievērošanu nepanāks pareizi. Šajā kontekstā mēs atbalstām Ziemeļjūras izmeklētāju un prokuroru tīkla sekmīgo darbību, veicinot piesārņojuma novēršanas noteikumu un standartu izpildes panākšanu, un piekrītam turpināt sadarboties ar tīklu visu attiecīgo MARPOL konvencijas pielikumu izpildes panākšanā. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Mēs vēlreiz apliecinām savu apņēmību pareizi īstenot (grozīto) Direktīvu 2005/35/EK 3 par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem un panākt tās izpildi, jo īpaši attiecībā uz monitoringu un sadarbību izpildes panākšanas jomā, ziņošanas pienākumu izpildi un efektīviem sodiem, tostarp kriminālsodiem, par nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņojumu. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Mēs atbalstām pārskatītās direktīvas par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām 3 pieņemšanu Padomē un Eiropas Parlamentā un apņemamies veikt informācijas apmaiņu un sadarboties, lai novērstu atkritumu nelikumīgu novadīšanu jūrā. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Mēs atbalstām jaunā SJO dokumenta “Noteikumu un norādījumu, tostarp nosacījumu un zonu, novērtēšana un saskaņošana attiecībā uz šķidro efluentu novadīšanu no izplūdes gāzu tīrīšanas sistēmām” pieņemšanu, kas ir svarīgs rīks, lai labāk saprastu no skruberiem/ izplūdes gāzu tīrīšanas sistēmām (IGTS) novadīto skalošanas ūdeņu ietekmi uz jūras vidi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Mēs uzsveram, ka ir vajadzīgas saskaņotas pētniecības un izstrādes programmas, lai panāktu, ka piesārņojuma apkarošanas pasākumi tiek īstenoti, izmantojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus un līdzekļus, kad tiek risinātas pašreizējās un nākotnes problēmas, piemēram, ir iespaids, ka tādu jaunu degvielu ieviešana un plašāka lietošana, kas izstrādātas, lai ievērotu aizvien stingrākos emisijas noteikumus, prasa novatoriskus reaģēšanas tehniskos paņēmienus. Mēs vēlreiz apstiprinām, ka lēmumu pieņemšanas procesā tiek izmantotas labākās pieejamās zināšanas, metodes un atbalsta rīki. Mēs vēršam uzmanību uz pētniecības un izstrādes prioritāšu noteikšanu Bonnas nolīguma Stratēģiskā rīcības plāna 2019.–2025. gadam ietvaros. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Mēs vēršam uzmanību uz integrētu pieeju izstrādi jūras pārvaldībai un uz mūsu sadarbības nostiprināšanu ar attiecīgajām jūrlietu nozarēm un struktūrām, lai virzītos uz visaptverošāku mūsu jūru pārvaldību nolūkā panākt jūras ūdeņu labu vides stāvokli atbilstīgi ES Jūras stratēģijas pamatdirektīvai (3). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Mēs atbalstām SJO rīcības plānu par kuģu plastmasas piedrazojuma jūrā novēršanu, kura mērķis ir uzlabot pašreizējos noteikumus un ieviest jaunus atbalsta pasākumus, lai risinātu nozīmīgo problēmu, ko rada plastmasa jūras vidē. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Mēs atkārtoti apstiprinām savu apņēmību sadarboties ar citām kompetentajām starptautiskajām un reģionālajām organizācijām un struktūrām, jo īpaši Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO), OSPAR un HELSINKU komisijām, Lisabonas nolīguma struktūrām, Kopenhāgenas vienošanās struktūrām, Vidusjūras Reģionālo centru ārkārtas reaģēšanai uz jūras piesārņošanu (REMPEC), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un Arktikas Padomi, lai dalītos pieredzē un paraugpraksē un sasniegtu mūsu kopīgos mērķus. |
| --- | --- |

19.

Ņemot vērā iepriekš norādīto, un kā ciešu apņemšanos īstenot mūsu redzējumu mēs apstiprinām pastiprinātus centienus izpildīt mērķus, par kuriem ir panākta vienošanās, un nodrošināt jūras piesārņojuma labāku novēršanu, sagatavotību tam un reaģēšanu uz to paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un tam piegulošajos ūdeņos, un esam PIEŅĒMUŠI Bonnas nolīguma Stratēģisko rīcības plānu 2019.–2025. gadam, kā norādīts I pielikumā, nosakot tālejošus stratēģiskus mērķus, kā arī darbības uzdevumus un darbības to īstenošanai 2019.–2025. gada periodā.

---

(1)  Norvēģija nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Norvēģija dod ieguldījumu, pamatojoties uz līdzvērtīgiem valsts tiesību aktiem un ES tiesību aktiem, kas tai ir saistoši dalības Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) dēļ.

1

(2)  Komisijas ziņojums par to, kā ir īstenoti un ievēroti Direktīvā (ES) 2016/802, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem, noteiktie flotes degvielu sēra satura standarti, COM(2018) 188 final, 16.4.2018.

2

(3)  Norvēģija nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Norvēģija dod ieguldījumu, pamatojoties uz līdzvērtīgiem valsts tiesību aktiem un ES tiesību aktiem, kas tai ir saistoši dalības Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) dēļ.

3

---

PROJEKTS – Bonnas nolīguma Stratēģijas rīcības plāns (BNSRP)

2019.–2025. gadam

Ievads

Bonnas nolīguma pamatdarbs ietver reģionālu sadarbību kuģu un atkrastes iekārtu radītā piesārņojuma novēršanai un apkarošanai paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā, uzraudzību nolūkā atklāt un apkarot piesārņojumu jūrā, kā arī attīrīšanu pēc katastrofām jūrā un ar piesārņojumu saistītiem nodarījumiem. Šie ir panākumi, kas sasniegti, pateicoties 50 gadiem zinātniska, tehniska un operatīva darba Bonnas nolīguma ietvaros. Bonnas nolīguma līgumslēdzējas puses ir sadarbojušās, lai uzkrātu plašas speciālās zināšanas par jūras vides apdraudējumu novēršanu, un ir gatavas risināt jaunas problēmas, sadarbojoties ar līgumslēdzējām pusēm un starptautisko sabiedrību.

Bonnas nolīgums ir senākais reģionālais nolīgums, ko izveidoja valdības reaģēšanai uz piesārņošanas gadījumiem. Šis nolīgums ir mehānisms, ar kura palīdzību Ziemeļjūras reģiona valstis un Eiropas Savienība sadarbojas, lai palīdzētu cita citai apkarot jūras katastrofu radīto piesārņojumu, kā arī hronisku piesārņojumu no kuģiem un atkrastes iekārtām Ziemeļjūras reģionā. 1969. gadā to parakstīja astoņas valstis, kurām ir robeža ar Ziemeļjūru, proti, Beļģija, Dānija, Vācija, Francija, Nīderlande, Norvēģija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, īsi pēc naftas tankkuģa Torrey Canyon pārlūšanas pie Kornvolas krastiem 1967. gadā. No šā tankkuģa noplūda 117 000 tonnas naftas, izraisot pirmo lielo ar piesārņojumu saistīto katastrofu, kas skāra Rietumeiropu. Tomēr Bonnas nolīgums netika aktivizēts līdz pat 20. gs. septiņdesmito gadu beigām, kad notika divi citi lieli piesārņošanas gadījumi – naftas izplūde Ekofisk laukā 1977. gadā un Amoco Cadiz katastrofa 1978. gadā. Kopš šā laika nolīgums ir efektīvi darbojies, un 1983. gadā tā darbības jomu paplašināja, ietverot citas bīstamas vielas, bet 1987. gadā – ietverot sadarbību uzraudzības jomā. Darbības joma tika vēl vairāk paplašināta 2010. gadā, kad nolīgumu parakstīja Īrija, iekļaujot darbības jomā Īrijas teritoriālos ūdeņus un saistītos Norvēģijas un Apvienotās Karalistes ūdeņus.

Neskatoties uz nejaušu naftas noplūdes gadījumu skaita vispārējo samazinājumu Eiropas ūdeņos, joprojām neregulāri notiek nejaušas naftas noplūdes (tādas, kuru apjoms pārsniedz 20 000 tonnu) gadījumi. Lai gan katru gadu vislielākais naftas daudzums okeānos nonāk uz sauszemes notiekošas noplūdes dēļ, nejauša naftas noplūde joprojām ir ievērojams piesārņojuma avots, kas atbilst aptuveni 10–15 % visas naftas, kas pasaulē katru gadu nonāk okeānos.

BNSRP 2019.–2025. gadam ir paredzēts, lai sekmētu Bonnas nolīguma īstenošanu nolūkā dot ieguldījumu jūras piesārņojuma novēršanā kopumā un risināt tādas nākotnes problēmas kā nenovēršamā paradigmas maiņa enerģētikas un dabas resursu tirgū, 2015. gada Parīzes nolīgumā norādītās vides problēmas un spiediens uz jūras telpisko plānošanu, kas var radīt citus riskus jūrā. Ņemot vērā šos notikumus un nejaušas naftas noplūdes gadījumu skaita ievērojamo samazinājumu Eiropas ūdeņos pēdējos 30 gados, tiem, kas reaģē uz naftas noplūdēm, jākoncentrējas ne tikai uz naftu, bet plašāk uz jebkādu jūras piesārņojumu, ko var izmērīt un/vai attīrīt. Svarīga Bonnas nolīguma jauna problēma, kura tika konstatēta SWOT analīzes laikā, būs gaisa piesārņojums, kas ietekmē ekosistēmas un blīvi apdzīvotu piekrastes teritoriju iedzīvotāju veselību (MARPOL konvencija, VI pielikums).

BNSRP 2019.–2025. gadam īsteno tā līgumslēdzējas puses, veicot turpmāk norādītās darbības:

| — | savu atbildības zonu uzraudzība, t. sk. koordinēta novērošana no gaisa un satelītnovērošana, lai atklātu šādus apdraudējumus – jūras piesārņojums un saistītās gaisa telpas virs jūras piesārņojums, |
| --- | --- |

—

savu atbildības zonu uzraudzība, t. sk. koordinēta novērošana no gaisa un satelītnovērošana, lai atklātu šādus apdraudējumus – jūras piesārņojums un saistītās gaisa telpas virs jūras piesārņojums,

| — | savstarpēja brīdināšana par šādiem apdraudējumiem, |
| --- | --- |

—

savstarpēja brīdināšana par šādiem apdraudējumiem,

| — | vienotas pieejas darbībai pieņemšana, lai tās varētu paļauties cita uz citu ar mērķi panākt vajadzīgos novēršanas un attīrīšanas standartus, |
| --- | --- |

—

vienotas pieejas darbībai pieņemšana, lai tās varētu paļauties cita uz citu ar mērķi panākt vajadzīgos novēršanas un attīrīšanas standartus,

| — | vienotas un koordinētas darbības pieejas pieņemšana attiecībā uz atbilstības MARPOL konvencijas VI pielikuma pārraudzībai un izpildes panākšanai, |
| --- | --- |

—

vienotas un koordinētas darbības pieejas pieņemšana attiecībā uz atbilstības MARPOL konvencijas VI pielikuma pārraudzībai un izpildes panākšanai,

| — | savstarpējs atbalsts (pēc pieprasījuma) reaģēšanas darbību laikā, |
| --- | --- |

—

savstarpējs atbalsts (pēc pieprasījuma) reaģēšanas darbību laikā,

| — | kopīga pētniecība un izstrāde, kā arī kopīgota paraugprakse, |
| --- | --- |

—

kopīga pētniecība un izstrāde, kā arī kopīgota paraugprakse,

| — | kopīgas mācības. |
| --- | --- |

—

kopīgas mācības.

Redzējums

Bonnas nolīguma redzējums ir:

tīrs paplašinātais Ziemeļjūras reģions, kurā nav nejauša un nelikumīga piesārņojuma no kuģošanas un citām darbībām jūrā.

Paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā ir daudzveidīgas un produktīvas ekosistēmas, un tā ir ļoti svarīga daudzu miljonu iedzīvotāju ikdienas dzīvē. Daļā paplašinātā Ziemeļjūras reģiona atrodas daži no pasaules noslogotākajiem kuģošanas ceļiem. Tāpēc Bonnas nolīguma redzējums ir pēc iespējas samazināt risku, ko rada nejaušs un nelikumīgs piesārņojums no kuģiem un citām darbībām jūrā.

Lai īstenotu šo redzējumu, Bonnas nolīguma ietvaros ir panākta vienošanās par šādiem stratēģiskajiem mērķiem:

| a) | noteikt un risināt tādas jaunas problēmas visā jūrniecības nozarē, kas ietekmē jūras vidi, kura ietilpst Bonnas nolīguma darbības jomā,
  noteikt un novērtēt jaunas iespējas samazināt riskus jūras videi, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) un labāko vides aizsardzības praksi (LVAP),
  noteikt un novērtēt jaunas pieejas pārraudzībai, lai panāktu, ka tiek izmantoti labākie pieejamie tehniskie paņēmieni un ievērota labākā vides aizsardzības prakse,
  pienācīgi reaģēt uz jaunatklātiem riskiem jūras videi, ņemot vērā OTSOPA ieteikumus, un
  pilnībā izmantot BE-AWARE I un II projektu, lai noteiktu efektīvus riska mazināšanas un reaģēšanas pasākumus nākotnē. |
| --- | --- |

a)

noteikt un risināt tādas jaunas problēmas visā jūrniecības nozarē, kas ietekmē jūras vidi, kura ietilpst Bonnas nolīguma darbības jomā,

noteikt un novērtēt jaunas iespējas samazināt riskus jūras videi, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) un labāko vides aizsardzības praksi (LVAP),

noteikt un novērtēt jaunas pieejas pārraudzībai, lai panāktu, ka tiek izmantoti labākie pieejamie tehniskie paņēmieni un ievērota labākā vides aizsardzības prakse,

pienācīgi reaģēt uz jaunatklātiem riskiem jūras videi, ņemot vērā OTSOPA ieteikumus, un

pilnībā izmantot BE-AWARE I un II projektu, lai noteiktu efektīvus riska mazināšanas un reaģēšanas pasākumus nākotnē.

Stratēģiskie mērķi

A.   Nelikumīga un nejauša piesārņojuma novēršana, sadarbojoties un kopā panākot starptautisko noteikumu un standartu izpildi jūras piesārņojuma jomā, t. sk. atbilstību MARPOL konvencijas pielikumiem

Neskatoties uz pēdējos gados veikto pasākumu plašo klāstu, nelikumīgs un nejaušs piesārņojums joprojām rada ievērojamu apdraudējumu paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā. Sadarbība šo mērķu efektīvas un lietderīgas izpildes panākšanā ir nozīmīgs rīks jūras vides aizsardzībai.

Starptautiskie noteikumi par jūras piesārņojumu tika izveidoti saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (MARPOL), kura tika atjaunināta 1978. gadā. MARPOL konvenciju izstrādāja Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO), un tās mērķis ir novērst un samazināt piesārņojumu no kuģiem (gan nejaušu, gan tādu, kas rodas parasto darbību rezultātā), turpmāk norādītajos sešos tehniskajos pielikumos ietverot jūras piesārņojuma jautājumus (skatīt I pielikumu – pašreizējo MARPOL konvencijas I–VI pielikuma tekstu).

I pielikums “Noteikumi par naftas izraisītā piesārņojuma novēršanu”

II pielikums “Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas”

III pielikums “Noteikumi, kas attiecas uz tāda piesārņojuma novēršanu, ko izraisījušas kaitīgas vielas, kuras pa jūru pārvadā iepakotas”

IV pielikums “Noteikumi attiecībā uz kuģu notekūdeņu izraisītā piesārņojuma novēršanu”

V pielikums “Noteikumi attiecībā uz kuģu atkritumu izraisītā piesārņojuma novēršanu”

VI pielikums “Noteikumi par gaisa piesārņojuma novēršanu no kuģiem”

Ir jāizveido kopīga un saskaņota pieeja darbībām saistībā ar atbilstības pārraudzību, lai panāktu vienotu un konsekventu MARPOL konvencijas pielikumu īstenošanu un izpildes panākšanu, jo īpaši attiecībā uz Ziemeļjūras emisijas kontroles zonas (EKZ) īstenošanu un izpildes panākšanu saistībā ar sēru un slāpekļa oksīdiem atbilstoši MARPOL konvencijas VI pielikumam, kā arī ņemot vērā to, ka 2020. gadā pasaulē stāsies spēkā vispārējā sēra satura ierobežojums kuģiem, kuri kuģo ārpus emisijas kontroles zonas.

B.   Efektīvas sagatavotības ārkārtas situācijai sekmēšana un panākšana

C.   Optimālu reaģēšanas spēju organizēšana

Neskatoties uz visiem centieniem palielināt drošību jūrā, vienmēr būs negadījumu risks. Intensīvāki jūras pārvadājumi un bīstamo un kaitīgo vielu kravas palielina risku jūras videi. Līgumslēdzējas puses jau ir ieguldījušas ievērojamus resursus pienācīgās reaģēšanas spējās. Lai vēl vairāk uzlabotu efektivitāti (jo īpaši finansiālo), turpmākai reaģēšanas spēju attīstībai jāpamatojas uz riska novērtējumu, trūkumu analīzi un reģionālo un apakšreģionālu pieeju. Ir vajadzīgas koordinētas pētniecības un izstrādes programmas, lai īstenotu piesārņojuma apkarošanas pasākumus, izmantojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus un aprīkojumu.

Lai izpildītu stratēģiskos mērķus, Bonnas nolīguma ietvaros ir panākta vienošanās par turpmāk norādītajiem darbības uzdevumiem.

Darbības uzdevumi

Darbības uzdevumi saistībā ar stratēģisko mērķi A (novēršana)

| A.I. | Veikt pienācīgu kuģošanas un darbību uzraudzību paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un nodrošināt novērojumu efektīvu ziņošanu Bonnas nolīguma atbildības zonās. |
| --- | --- |

A.I.

Veikt pienācīgu kuģošanas un darbību uzraudzību paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā un nodrošināt novērojumu efektīvu ziņošanu Bonnas nolīguma atbildības zonās.

| A.II. | Sniegt vadībai un gaisa kuģu apkalpei aktuālu informāciju par piesārņojuma apkarošanas lidojumu plānošanu un veikšanu Bonnas nolīguma teritorijā. |
| --- | --- |

A.II.

Sniegt vadībai un gaisa kuģu apkalpei aktuālu informāciju par piesārņojuma apkarošanas lidojumu plānošanu un veikšanu Bonnas nolīguma teritorijā.

| A.III. | Nodrošināt vienotu darbības pieeju atbilstības MARPOL konvencijas pielikumiem pārraudzībā. |
| --- | --- |

A.III.

Nodrošināt vienotu darbības pieeju atbilstības MARPOL konvencijas pielikumiem pārraudzībā.

| A.IV. | Panākt pierādījumu efektīvu vākšanu piesārņošanas gadījumos, kā arī ciešu sadarbību ar izmeklētājiem un prokuroriem saistībā ar jūras piesārņojuma noteikumu un standartu izpildes panākšanu paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā. |
| --- | --- |

A.IV.

Panākt pierādījumu efektīvu vākšanu piesārņošanas gadījumos, kā arī ciešu sadarbību ar izmeklētājiem un prokuroriem saistībā ar jūras piesārņojuma noteikumu un standartu izpildes panākšanu paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā.

| A.V. | Paziņot un izplatīt informāciju par nelikumīga un nejauša piesārņojuma novēršanu sabiedrībai un profesionālā līmenī. |
| --- | --- |

A.V.

Paziņot un izplatīt informāciju par nelikumīga un nejauša piesārņojuma novēršanu sabiedrībai un profesionālā līmenī.

Stratēģiskā mērķa B (sagatavotība) īstenošanas uzdevumi

| B.I. | Panākt vienotu izpratni par to, kā pienācīgi reaģēt uz ārkārtas gadījumiem jūrā, un nodrošināt informētību par valsts ārkārtas situāciju sistēmām un stratēģijām. |
| --- | --- |

B.I.

Panākt vienotu izpratni par to, kā pienācīgi reaģēt uz ārkārtas gadījumiem jūrā, un nodrošināt informētību par valsts ārkārtas situāciju sistēmām un stratēģijām.

| B.II. | Uzturēt līgumslēdzēju pušu reaģēšanas personāla apmācības, kā arī apkarošanas grupu sadarbības atbilstošu līmeni un sekmēt sagatavotību efektīvām daudznacionālām apkarošanas operācijām. |
| --- | --- |

B.II.

Uzturēt līgumslēdzēju pušu reaģēšanas personāla apmācības, kā arī apkarošanas grupu sadarbības atbilstošu līmeni un sekmēt sagatavotību efektīvām daudznacionālām apkarošanas operācijām.

| B.III. | Panākt, ka līgumslēdzēju pušu reaģēšanas darbības ir pienācīgi formulētas, lai aizsargātu jūras vidi, un ka prioritātes ir noteiktas saskaņā ar visatbilstošāko pamatu. |
| --- | --- |

B.III.

Panākt, ka līgumslēdzēju pušu reaģēšanas darbības ir pienācīgi formulētas, lai aizsargātu jūras vidi, un ka prioritātes ir noteiktas saskaņā ar visatbilstošāko pamatu.

| B.IV. | Sadarboties ar citām starptautiskām un Eiropas organizācijām, kā arī kaimiņu jūras reģioniem, lai rastu sinerģiju un izvairītos no dublēšanās. |
| --- | --- |

B.IV.

Sadarboties ar citām starptautiskām un Eiropas organizācijām, kā arī kaimiņu jūras reģioniem, lai rastu sinerģiju un izvairītos no dublēšanās.

Stratēģiskā mērķa C (reaģēšana) īstenošanas uzdevumi

| C.I. | Panākt, ka līgumslēdzējām pusēm ir skaidra izpratne par veidiem, kā pārējie reaģēs uz negadījumiem, lai sekmētu paraugprakses izstrādi. |
| --- | --- |

C.I.

Panākt, ka līgumslēdzējām pusēm ir skaidra izpratne par veidiem, kā pārējie reaģēs uz negadījumiem, lai sekmētu paraugprakses izstrādi.

| C.II. | Uzturēt un atjaunināt vienotu darbības pieeju piesārņojuma gadījumiem un sekmēt vienotu izpratni par pienācīgām reaģēšanas stratēģijām, kā arī šādas izpratnes attīstību. |
| --- | --- |

C.II.

Uzturēt un atjaunināt vienotu darbības pieeju piesārņojuma gadījumiem un sekmēt vienotu izpratni par pienācīgām reaģēšanas stratēģijām, kā arī šādas izpratnes attīstību.

| C.III. | Veicināt saskaņotas pētniecības un izstrādes programmas par reaģēšanas tehniskajiem paņēmieniem, aprīkojumu un citiem darbības līdzekļiem. |
| --- | --- |

C.III.

Veicināt saskaņotas pētniecības un izstrādes programmas par reaģēšanas tehniskajiem paņēmieniem, aprīkojumu un citiem darbības līdzekļiem.

| C.IV. | Panākt, ka Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu apgabalā tiek uzturēts pienācīgs līdzsvars starp resursiem reaģēšanas darbam, pamatojoties uz apakšreģionāliem riska novērtējumiem. |
| --- | --- |

C.IV.

Panākt, ka Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu apgabalā tiek uzturēts pienācīgs līdzsvars starp resursiem reaģēšanas darbam, pamatojoties uz apakšreģionāliem riska novērtējumiem.

Darbības

Lai īstenotu redzējumu un stratēģiskos mērķus un darbības uzdevumus, turpmāk norādītajā Bonnas nolīguma Stratēģijas rīcības plānā (BNSRP) ir norādītas konkrētas, izmērāmas darbības un reāli mērķi 2019.–2025. gada periodam, lai virzītu un mērķtiecīgi vadītu līgumslēdzēju pušu darbu. BNSRP ir atzīta vajadzība uzturēt iedibinātās sistēmas un turpināt darbu, kas vajadzīgs nolīguma operatīvā rakstura turpmākai īstenošanai. Vienlaikus tiek izklāstītas iespējas padziļināt šos centienus un izstrādāt jaunus virzienus.

Bonnas nolīgumā ir panākta vienošanās par turpmāk norādītajām darbībām.

Darbības saistībā ar stratēģisko mērķi A (novēršana)

| A.1. | Veikt novērošanas no gaisa un satelītnovērošanas darbības, tostarp vietējus lidojumus, reģionālus lidojumus, vispārējas apsekošanas lidojumus un CEPCO/SuperCEPCO lidojumus, lai atklātu, izmeklētu, vāktu pierādījumus un uzraudzītu naftas un citu kaitīgu vielu noplūdi. |
| --- | --- |

A.1.

Veikt novērošanas no gaisa un satelītnovērošanas darbības, tostarp vietējus lidojumus, reģionālus lidojumus, vispārējas apsekošanas lidojumus un CEPCO/SuperCEPCO lidojumus, lai atklātu, izmeklētu, vāktu pierādījumus un uzraudzītu naftas un citu kaitīgu vielu noplūdi.

| A.2. | Uzturēt efektīvu standarta ziņošanas sistēmu un izmantot šo sistēmu, lai ziņotu par atklāto piesārņojumu Bonnas nolīguma struktūrām, Komisijai Direktīvas 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu ietvaros un SJO. |
| --- | --- |

A.2.

Uzturēt efektīvu standarta ziņošanas sistēmu un izmantot šo sistēmu, lai ziņotu par atklāto piesārņojumu Bonnas nolīguma struktūrām, Komisijai Direktīvas 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu ietvaros un SJO.

| A.3. | Sadarbībā ar Eiropas Jūras drošības aģentūru optimāli izmantot satelītattēlus un reaģēt uz jaunākajiem notikumiem tādu liela augstuma pseidosatelītu (HAPS) un tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS) jomā, kas tiek padarītas pieejamas paplašinātā Ziemeļjūras reģiona valstīm, un izveidot saskaņotu sistēmu visā paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā piesārņojuma gadījumu atklāšanas uzlabošanai. |
| --- | --- |

A.3.

Sadarbībā ar Eiropas Jūras drošības aģentūru optimāli izmantot satelītattēlus un reaģēt uz jaunākajiem notikumiem tādu liela augstuma pseidosatelītu (HAPS) un tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS) jomā, kas tiek padarītas pieejamas paplašinātā Ziemeļjūras reģiona valstīm, un izveidot saskaņotu sistēmu visā paplašinātajā Ziemeļjūras reģionā piesārņojuma gadījumu atklāšanas uzlabošanai.

| A.4. | Nostiprināt sadarbību tādu nodarījumu atklāšanā, kas saistīti ar MARPOL konvencijas V pielikumu, kā arī izpildes panākšanā: V. |
| --- | --- |

A.4.

Nostiprināt sadarbību tādu nodarījumu atklāšanā, kas saistīti ar MARPOL konvencijas V pielikumu, kā arī izpildes panākšanā: V.

| A.5. | Nostiprināt sadarbību tādu nodarījumu atklāšanā, kas saistīti ar MARPOL konvencijas VI pielikumu, kā arī izpildes panākšanā, t. sk. izmantojot pašreizējo ostas valsts kontroles izpildes panākšanas režīmu, kā arī piemērojot progresīvus mērķnorāžu rīkus atbilstības pārraudzībai un izpildes panākšanas darbību rezultātu kopīgošanu kopīgās informācijas sistēmās (piemēram, Thetis-EU). |
| --- | --- |

A.5.

Nostiprināt sadarbību tādu nodarījumu atklāšanā, kas saistīti ar MARPOL konvencijas VI pielikumu, kā arī izpildes panākšanā, t. sk. izmantojot pašreizējo ostas valsts kontroles izpildes panākšanas režīmu, kā arī piemērojot progresīvus mērķnorāžu rīkus atbilstības pārraudzībai un izpildes panākšanas darbību rezultātu kopīgošanu kopīgās informācijas sistēmās (piemēram, Thetis-EU).

| A.6. | Uzturēt un atjaunināt gaisa operāciju rokasgrāmatu un BAOAC atlantu. |
| --- | --- |

A.6.

Uzturēt un atjaunināt gaisa operāciju rokasgrāmatu un BAOAC atlantu.

| A.7. | Sadarbībā ar Ziemeļjūras izmeklētāju un prokuroru tīklu (NSN) uzturēt un atjaunināt Ziemeļjūras naftas piesārņojuma nodarījumu rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

A.7.

Sadarbībā ar Ziemeļjūras izmeklētāju un prokuroru tīklu (NSN) uzturēt un atjaunināt Ziemeļjūras naftas piesārņojuma nodarījumu rokasgrāmatu.

| A.8. | Sadarboties OSINET naftas noplūdes identificēšanā, t. sk. veicot laboratoriju savstarpējās kalibrēšanas pasākumus un turpmāk izstrādājot kopīgas metodes naftas noplūdes identificēšanai. |
| --- | --- |

A.8.

Sadarboties OSINET naftas noplūdes identificēšanā, t. sk. veicot laboratoriju savstarpējās kalibrēšanas pasākumus un turpmāk izstrādājot kopīgas metodes naftas noplūdes identificēšanai.

| A.9. | Nostiprināt sadarbību ar izmeklētājiem un prokuroriem:





  a) | līdz 2022. gadam sadarbībā ar NSN noteikt iespējas nodrošināt lielāku publicitāti sodiem par nodarījumiem, kas saistīti ar jūras piesārņojumu, |
| --- | --- | --- |

A.9.

a)

līdz 2022. gadam sadarbībā ar NSN noteikt iespējas nodrošināt lielāku publicitāti sodiem par nodarījumiem, kas saistīti ar jūras piesārņojumu,

| b) | līdz 2025. gadam sadarbībā ar NSN paredzēt procedūras, lai attiecīgo kuģniecību un kuģu uzņēmumu radīto ietekmi uz vidi varētu atklāt sabiedrībai. |
| --- | --- |

b)

līdz 2025. gadam sadarbībā ar NSN paredzēt procedūras, lai attiecīgo kuģniecību un kuģu uzņēmumu radīto ietekmi uz vidi varētu atklāt sabiedrībai.

| A.10. | Uzturēt saikni ar SJO, lai noteiktu, kā Bonnas nolīgums vēl var dot ieguldījumu atbilstības MARPOL konvencijas VI pielikumam panākšanā, ņemot vērā jaunākos notikumus SJO saistībā ar no 2020. gada pasaulē piemērojamo maksimāli pieļaujamo sēra saturu (piemēram, pastiprināts ostas valsts kontroles režīms, kā arī aizliegums sadegšanas vajadzībām vest degvielu, kuras sēra saturs pārsniedz 0,50 %). |
| --- | --- |

A.10.

Uzturēt saikni ar SJO, lai noteiktu, kā Bonnas nolīgums vēl var dot ieguldījumu atbilstības MARPOL konvencijas VI pielikumam panākšanā, ņemot vērā jaunākos notikumus SJO saistībā ar no 2020. gada pasaulē piemērojamo maksimāli pieļaujamo sēra saturu (piemēram, pastiprināts ostas valsts kontroles režīms, kā arī aizliegums sadegšanas vajadzībām vest degvielu, kuras sēra saturs pārsniedz 0,50 %).

| A.11. | Atbalstīt procesu SJO Jūras vides aizsardzības komitejā, lai pārskatītu MARPOL konvencijas II pielikuma izpildes nosacījumus attiecībā uz augstas viskozitātes un cietinošām vielām. |
| --- | --- |

A.11.

Atbalstīt procesu SJO Jūras vides aizsardzības komitejā, lai pārskatītu MARPOL konvencijas II pielikuma izpildes nosacījumus attiecībā uz augstas viskozitātes un cietinošām vielām.

| A.12. | Uzturēt un atjaunināt Bonnas nolīguma tīmekļa vietni un elektronisko publikāciju (proti, instrukciju, rokasgrāmatu un ziņojumu) izplatīšanu. |
| --- | --- |

A.12.

Uzturēt un atjaunināt Bonnas nolīguma tīmekļa vietni un elektronisko publikāciju (proti, instrukciju, rokasgrāmatu un ziņojumu) izplatīšanu.

| A.13. | Atbalstīt/sekmēt ieteikumus par BE–AWARE projektu preventīvajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

A.13.

Atbalstīt/sekmēt ieteikumus par BE–AWARE projektu preventīvajiem pasākumiem.

Darbības saistībā ar stratēģisko mērķi B (sagatavotība)

| B.1. | Uzturēt un atjaunināt Bonnas nolīguma piesārņojuma apkarošanas rokasgrāmatas nodaļas, lai tā atbilstu vajadzībām. |
| --- | --- |

B.1.

Uzturēt un atjaunināt Bonnas nolīguma piesārņojuma apkarošanas rokasgrāmatas nodaļas, lai tā atbilstu vajadzībām.

| B.2. | Sekmēt informācijas apmaiņu par tādiem vrakiem, kas varētu radīt piesārņojumu, un valstu datubāzu izstrādi. |
| --- | --- |

B.2.

Sekmēt informācijas apmaiņu par tādiem vrakiem, kas varētu radīt piesārņojumu, un valstu datubāzu izstrādi.

| B.3. | Plānot un veikt reģionālas un mazāka mēroga operatīvās mācības un apmācību. |
| --- | --- |

B.3.

Plānot un veikt reģionālas un mazāka mēroga operatīvās mācības un apmācību.

| B.4. | Sekmēt valstu vides konsultāciju sistēmu izstrādi un saistītu informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

B.4.

Sekmēt valstu vides konsultāciju sistēmu izstrādi un saistītu informācijas apmaiņu.

| B.5. | Uzturēt informācijas apmaiņu ar citām reģionālām un starptautiskām organizācijām, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānismu, EMSA, EPPR (Arktikas Padomi), HELCOM, SJO, OSPAR komisiju, Lisabonas nolīguma struktūrām un REMPEC, piedaloties starpsekretariātu sēdēs, un gadījumos, kad tas ir noderīgi, stiprināt sadarbību ar šīm organizācijām, piemēram, attiecībā uz kopīgu rokasgrāmatas izstrādi par reaģēšanu uz bīstamām un kaitīgām vielām. |
| --- | --- |

B.5.

Uzturēt informācijas apmaiņu ar citām reģionālām un starptautiskām organizācijām, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānismu, EMSA, EPPR (Arktikas Padomi), HELCOM, SJO, OSPAR komisiju, Lisabonas nolīguma struktūrām un REMPEC, piedaloties starpsekretariātu sēdēs, un gadījumos, kad tas ir noderīgi, stiprināt sadarbību ar šīm organizācijām, piemēram, attiecībā uz kopīgu rokasgrāmatas izstrādi par reaģēšanu uz bīstamām un kaitīgām vielām.

| B.6. | Stiprināt sadarbību ar OSPAR komisiju un citām starptautiskām organizācijām, kuras iesaistītas jūras vides aizsardzībā no piesārņojuma un atkrastes iekārtām. |
| --- | --- |

B.6.

Stiprināt sadarbību ar OSPAR komisiju un citām starptautiskām organizācijām, kuras iesaistītas jūras vides aizsardzībā no piesārņojuma un atkrastes iekārtām.

| B.7. | Izstrādāt bīstamo un kaitīgo vielu stratēģiju sadarbībā ar citām starptautiskajām organizācijām, piemēram, HELCOM/EMSA/CTG, lai īstenotu principus Starptautiskajā konvencijā par gatavību, reaģēšanu un sadarbību naftas piesārņojuma gadījumā attiecībā uz bīstamām un kaitīgām vielām. |
| --- | --- |

B.7.

Izstrādāt bīstamo un kaitīgo vielu stratēģiju sadarbībā ar citām starptautiskajām organizācijām, piemēram, HELCOM/EMSA/CTG, lai īstenotu principus Starptautiskajā konvencijā par gatavību, reaģēšanu un sadarbību naftas piesārņojuma gadījumā attiecībā uz bīstamām un kaitīgām vielām.

| B.8. | Uzturēt saziņu ar SJO, lai noteiktu, kā Bonnas nolīgums vēl var dot ieguldījumu Starptautiskās konvencijas par gatavību, reaģēšanu un sadarbību naftas piesārņojuma gadījumā Bīstamo un kaitīgo vielu protokola īstenošanā. |
| --- | --- |

B.8.

Uzturēt saziņu ar SJO, lai noteiktu, kā Bonnas nolīgums vēl var dot ieguldījumu Starptautiskās konvencijas par gatavību, reaģēšanu un sadarbību naftas piesārņojuma gadījumā Bīstamo un kaitīgo vielu protokola īstenošanā.

| B.9. | Turpināt attīstīt reaģēšanas spēju, pamatojoties uz vides riska analīzi, lai pielāgotos mainīgajam jūras riskam. |
| --- | --- |

B.9.

Turpināt attīstīt reaģēšanas spēju, pamatojoties uz vides riska analīzi, lai pielāgotos mainīgajam jūras riskam.

Darbības saistībā ar stratēģisko mērķi C (reaģēšana)

| C.1. | Uzturēt piesārņošanas gadījumu ziņošanas un iegūtās pieredzes noteikšanas sistēmu. |
| --- | --- |

C.1.

Uzturēt piesārņošanas gadījumu ziņošanas un iegūtās pieredzes noteikšanas sistēmu.

| C.2. | Uzturēt un atjaunināt plānus kopīgai reaģēšanai uz negadījumiem jūrā (DENGERNETH plānu, MANCHEPLAN, Četrpusējās zonas plānu, NorBrit plānu (Biskajas līča plānu)). |
| --- | --- |

C.2.

Uzturēt un atjaunināt plānus kopīgai reaģēšanai uz negadījumiem jūrā (DENGERNETH plānu, MANCHEPLAN, Četrpusējās zonas plānu, NorBrit plānu (Biskajas līča plānu)).

| C.3. | Nostiprināt vienotu pieeju izstrādi reaģēšanai saistībā ar dzīvo dabu, t. sk. paraugprakses noteikšanu un sabiedrības informēšanu par reaģēšanas pasākumiem saistībā ar dzīvo dabu. |
| --- | --- |

C.3.

Nostiprināt vienotu pieeju izstrādi reaģēšanai saistībā ar dzīvo dabu, t. sk. paraugprakses noteikšanu un sabiedrības informēšanu par reaģēšanas pasākumiem saistībā ar dzīvo dabu.

| C.4. | Dalīties noteiktajā un iegūtajā pieredzē, reaģējot uz piesārņojumu atkrastes vējparkos. |
| --- | --- |

C.4.

Dalīties noteiktajā un iegūtajā pieredzē, reaģējot uz piesārņojumu atkrastes vējparkos.

| C.5. | Sekmēt saikni un koordināciju ar reaģēšanas pasākumiem pie krasta līnijas. |
| --- | --- |

C.5.

Sekmēt saikni un koordināciju ar reaģēšanas pasākumiem pie krasta līnijas.

| C.6. | Veicināt pētniecību un izstrādi un informācijas apmaiņu par reaģēšanas tehniskajiem paņēmieniem, aprīkojumu un citiem operatīviem līdzekļiem, jo īpaši par integrētajiem novērošanas sensoriem, tehniskajiem paņēmieniem reaģēšanai uz negadījumiem naktī, sliktas redzamības un sliktos laikapstākļos, jūrā pazudušu konteineru atklāšanu un atgūšanu, avārijām saistībā ar smago naftu un ķīmiskām vielām, kā arī avārijām saistībā ar jaunās paaudzes degvielām. |
| --- | --- |

C.6.

Veicināt pētniecību un izstrādi un informācijas apmaiņu par reaģēšanas tehniskajiem paņēmieniem, aprīkojumu un citiem operatīviem līdzekļiem, jo īpaši par integrētajiem novērošanas sensoriem, tehniskajiem paņēmieniem reaģēšanai uz negadījumiem naktī, sliktas redzamības un sliktos laikapstākļos, jūrā pazudušu konteineru atklāšanu un atgūšanu, avārijām saistībā ar smago naftu un ķīmiskām vielām, kā arī avārijām saistībā ar jaunās paaudzes degvielām.

| C.7. | Sekmēt pētniecību kopīgo pētniecības prioritāšu jomā, līdz 2019.–2022. gadam izstrādājot kopīgu pētniecības priekšlikumu par jaunās paaudzes degvielām. |
| --- | --- |

C.7.

Sekmēt pētniecību kopīgo pētniecības prioritāšu jomā, līdz 2019.–2022. gadam izstrādājot kopīgu pētniecības priekšlikumu par jaunās paaudzes degvielām.

| C.8. | Sekmēt informācijas apmaiņu par valstu riska novērtēšanas sistēmām, tostarp ārkārtas vilkšanu. |
| --- | --- |

C.8.

Sekmēt informācijas apmaiņu par valstu riska novērtēšanas sistēmām, tostarp ārkārtas vilkšanu.

---

1. pielikums

1.–18. darbība saistībā ar stratēģisko mērķi A (novēršana)

| Uzdevums | Stratēģiskā


  darbība | Apraksts | Mērķa datums | Vadošais dalībnieks | Progress | Statuss |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| 1. | A.1. | Veikt novērošanas no gaisa un satelītnovērošanas darbības, tostarp vietējus lidojumus, reģionālus lidojumus, vispārējas apsekošanas lidojumus un CEPCO/SuperCEPCO lidojumus, lai atklātu, izmeklētu, vāktu pierādījumus un uzraudzītu naftas un citu kaitīgu vielu noplūdi, ņemot vērā stratēģiskās uzraudzības vajadzības. | Darbības tiek veiktas visu gadu | LP | | Tiek īstenots |
| 2. | A.1. | Saglabāt novērošanas no gaisa pārklājumu un efektivitāti un stratēģiski analizēt vajadzīgo uzraudzību, inter alia pamatojoties uz pašreizējo datu kopu izvērtējumu saistībā ar novērotā naftas un citu vielu piesārņojuma atklāšanas gadījumiem. | | LP | CleanSeaNet —EMSA

  Zivsaimniecība – ES aģentūra EFCA

  NL – projekta vadītājs kopā ar LP
  NL – sagatavo un izplata DV
  BE – MARPOL konvencijas VI pielikums | |
| 3. | A.3.


  A.4.


  A.5. | Apsvērt minimālo ieteikumu izstrādi par uzraudzības darbībām Bonnas nolīguma teritorijā un gaidītos rezultātus (MARPOL konvencijas VI pielikums, tālvadības gaisa kuģu sistēmas). | | ES (iespējas racionalizēt jūras uzraudzību, piemēram, zvejniecības un piesārņojuma nolūkos)
  BE – otrs vadošais dalībnieks (VI pielikums)
  ES – droni | Sākotnējās sarunas par MARPOL konvencijas VI pielikumu sākās OTSOPA 19 grupas sēdē.

  EMSA sāka piedāvāt RPAS pakalpojumu. | Tiek īstenots |
| 4. | A.2. | Uzturēt efektīvu monitoringa un ziņošanas standartu, izmantojot atbilstošu sistēmu ziņošanai par atklāto piesārņojumu Bonnas nolīguma struktūrām. | Darbības tiek veiktas pēc vajadzības | LP | | Tiek īstenots |
| 5. | A.3. | Sadarbībā ar Eiropas Jūras drošības aģentūru optimāli izmantot satelītattēlus, piemēram, ar CleanSeaNet starpniecību, lai pēc pirmā brīdinājuma par iespējama piesārņojuma atklāšanu veiktu novērošanu no gaisa,


  kā arī | Darbības tiek veiktas pēc vajadzības | LP | | Tiek īstenots |
| 6. | A.3. | Ziņot par notikumiem liela augstuma pseidosatelītu (HAPS) un tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS) jomā un reaģēt uz tiem. | Darbības tiek veiktas pēc vajadzības | LP | ES/EMSA – HAPS un RPAS | Tiek īstenots |
| | | | | | | |
| 8. | A.13. | Atbalstīt/sekmēt satiksmes atdalīšanas shēmas un izcelt citus BE–AWARE ieteikumus saistībā ar kuģu satiksmes pakalpojumiem, AIS vējparkos un e–navigāciju iestādēm, kas atbildīgas par riska samazināšanas pasākumiem. | Tiek īstenots | LP | Īrijā, Norvēģijā un Nīderlandē ir notikuši darbsemināri | Dažādas vietējās nodaļas ir atbildīgas par īstenošanu. |
| 9. | A.6.


  B.I. | Uzturēt un atjaunināt Gaisa operāciju rokasgrāmatu. | Katru gadu OTSOPA sēdē | NO un LP | | Tiek īstenots |
| 10. | A.6.


  B.I. | Uzturēt Bonnas nolīguma Naftas izskata kodeksa (BAOAC) tiešsaistes versiju, t. sk, foto atlantu, gaisa kuģa apkalpēm un ekspertiem Bonnas nolīguma tīmekļa vietnes atjaunošanas ietvaros. | Darbības tiek veiktas pēc vajadzības | Francija un LP | | Tiek īstenots |
| 11. | A.4.


  A.5.


  A.10. | Pastiprināt un paplašināt sadarbību ar MARPOL konvencijas pielikumiem saistītu nodarījumu atklāšanā un novērošanā, kā arī ieguldījumu izpildes panākšanā un sadarboties ar SJO. | Tiek īstenots | LP/NSN/Sek. | | Tiek īstenots |
| 12. | A.5.


  A.10. | Apsvērt iespēju izstrādāt kopīgu tehnisku stratēģiju un darbības pieeju atbilstības NOx un SOx prasībām pārraudzībai. | | BE, DK (vēl jāapstiprina), FR
  NL? EMSA (vēl jāapstiprina) | | Jauns |
| 13. | A.7.


  A.9. | Pastiprināt sadarbību ar Ziemeļjūras izmeklētāju un prokuroru tīklu (NSN) un kopīgi:


  a) uzturēt un atjaunināt Ziemeļjūras naftas piesārņojuma nodarījumu rokasgrāmatu;


  b) organizēt darbseminārus par kopīgu interešu jautājumiem;


  c) pēc vajadzības palīdzēt publiskot informāciju par notiesājošiem spriedumiem un sagatavot kuģniecību ietekmes uz vidi vēsturi. | | NL/Sek. | Iespējamās tēmas semināram 2019.–2025. g. –
  bīstamās un kaitīgās vielas,
  jūras piedrazojums | Tiek īstenots |
| 14. | A.8. | Turpināt OSINET darbības, lai:


  a. uzlabotu attiecīgo laboratoriju zināšanas un pieredzi saistībā ar naftas noplūdes tiesu ekspertīzi, t. sk. veicot savstarpēju kalibrēšanu, un


  b. atjauninātu/izstrādātu analītiskās procedūras un atsauces metodes, tostarp saistībā ar naftas paraugu ņemšanu jūrā. | | DE/OSINET | | Tiek īstenots |
| 15. | A.12.


  B.1. | Uzturēt un atjaunināt Bonnas nolīguma tīmekļa vietni un elektronisko publikāciju (proti, instrukciju, rokasgrāmatu un ziņojumu) izplatīšanu. | Darbība tiek veikta pēc vajadzības | Sek./LP | Sekretariātam jāizpēta iespēja uzturēt lēmumu/ darbības avotu | Tiek īstenots |
| 17. | A.2. | Pārskatīt pašreizējos ieteikumus par paziņojumiem un attiecīgā gadījumā veikt vajadzīgos grozījumus. | Darbība tiek veikta pēc vajadzības | LP | | Jauns |
| 18. | A.12. | Īstenot Bonnas nolīguma saziņas stratēģiju. | | Sek. | | Tiek īstenots |

Uzdevums

Stratēģiskā

darbība

Apraksts

Mērķa datums

Vadošais dalībnieks

Progress

Statuss

1.

A.1.

Veikt novērošanas no gaisa un satelītnovērošanas darbības, tostarp vietējus lidojumus, reģionālus lidojumus, vispārējas apsekošanas lidojumus un CEPCO/SuperCEPCO lidojumus, lai atklātu, izmeklētu, vāktu pierādījumus un uzraudzītu naftas un citu kaitīgu vielu noplūdi, ņemot vērā stratēģiskās uzraudzības vajadzības.

Darbības tiek veiktas visu gadu

LP

Tiek īstenots

2.

A.1.

Saglabāt novērošanas no gaisa pārklājumu un efektivitāti un stratēģiski analizēt vajadzīgo uzraudzību, inter alia pamatojoties uz pašreizējo datu kopu izvērtējumu saistībā ar novērotā naftas un citu vielu piesārņojuma atklāšanas gadījumiem.

LP

CleanSeaNet —EMSA

Zivsaimniecība – ES aģentūra EFCA

NL – projekta vadītājs kopā ar LP

NL – sagatavo un izplata DV

BE – MARPOL konvencijas VI pielikums

3.

A.3.

A.4.

A.5.

Apsvērt minimālo ieteikumu izstrādi par uzraudzības darbībām Bonnas nolīguma teritorijā un gaidītos rezultātus (MARPOL konvencijas VI pielikums, tālvadības gaisa kuģu sistēmas).

ES (iespējas racionalizēt jūras uzraudzību, piemēram, zvejniecības un piesārņojuma nolūkos)

BE – otrs vadošais dalībnieks (VI pielikums)

ES – droni

Sākotnējās sarunas par MARPOL konvencijas VI pielikumu sākās OTSOPA 19 grupas sēdē.

EMSA sāka piedāvāt RPAS pakalpojumu.

Tiek īstenots

4.

A.2.

Uzturēt efektīvu monitoringa un ziņošanas standartu, izmantojot atbilstošu sistēmu ziņošanai par atklāto piesārņojumu Bonnas nolīguma struktūrām.

Darbības tiek veiktas pēc vajadzības

LP

Tiek īstenots

5.

A.3.

Sadarbībā ar Eiropas Jūras drošības aģentūru optimāli izmantot satelītattēlus, piemēram, ar CleanSeaNet starpniecību, lai pēc pirmā brīdinājuma par iespējama piesārņojuma atklāšanu veiktu novērošanu no gaisa,

kā arī

Darbības tiek veiktas pēc vajadzības

LP

Tiek īstenots

6.

A.3.

Ziņot par notikumiem liela augstuma pseidosatelītu (HAPS) un tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS) jomā un reaģēt uz tiem.

Darbības tiek veiktas pēc vajadzības

LP

ES/EMSA – HAPS un RPAS

Tiek īstenots

8.

A.13.

Atbalstīt/sekmēt satiksmes atdalīšanas shēmas un izcelt citus BE–AWARE ieteikumus saistībā ar kuģu satiksmes pakalpojumiem, AIS vējparkos un e–navigāciju iestādēm, kas atbildīgas par riska samazināšanas pasākumiem.

Tiek īstenots

LP

Īrijā, Norvēģijā un Nīderlandē ir notikuši darbsemināri

Dažādas vietējās nodaļas ir atbildīgas par īstenošanu.

9.

A.6.

B.I.

Uzturēt un atjaunināt Gaisa operāciju rokasgrāmatu.

Katru gadu OTSOPA sēdē

NO un LP

Tiek īstenots

10.

A.6.

B.I.

Uzturēt Bonnas nolīguma Naftas izskata kodeksa (BAOAC) tiešsaistes versiju, t. sk, foto atlantu, gaisa kuģa apkalpēm un ekspertiem Bonnas nolīguma tīmekļa vietnes atjaunošanas ietvaros.

Darbības tiek veiktas pēc vajadzības

Francija un LP

Tiek īstenots

11.

A.4.

A.5.

A.10.

Pastiprināt un paplašināt sadarbību ar MARPOL konvencijas pielikumiem saistītu nodarījumu atklāšanā un novērošanā, kā arī ieguldījumu izpildes panākšanā un sadarboties ar SJO.

Tiek īstenots

LP/NSN/Sek.

Tiek īstenots

12.

A.5.

A.10.

Apsvērt iespēju izstrādāt kopīgu tehnisku stratēģiju un darbības pieeju atbilstības NOx un SOx prasībām pārraudzībai.

BE, DK (vēl jāapstiprina), FR

NL? EMSA (vēl jāapstiprina)

Jauns

13.

A.7.

A.9.

Pastiprināt sadarbību ar Ziemeļjūras izmeklētāju un prokuroru tīklu (NSN) un kopīgi:

a) uzturēt un atjaunināt Ziemeļjūras naftas piesārņojuma nodarījumu rokasgrāmatu;

b) organizēt darbseminārus par kopīgu interešu jautājumiem;

c) pēc vajadzības palīdzēt publiskot informāciju par notiesājošiem spriedumiem un sagatavot kuģniecību ietekmes uz vidi vēsturi.

NL/Sek.

Iespējamās tēmas semināram 2019.–2025. g. –

bīstamās un kaitīgās vielas,

jūras piedrazojums

Tiek īstenots

14.

A.8.

Turpināt OSINET darbības, lai:

a. uzlabotu attiecīgo laboratoriju zināšanas un pieredzi saistībā ar naftas noplūdes tiesu ekspertīzi, t. sk. veicot savstarpēju kalibrēšanu, un

b. atjauninātu/izstrādātu analītiskās procedūras un atsauces metodes, tostarp saistībā ar naftas paraugu ņemšanu jūrā.

DE/OSINET

Tiek īstenots

15.

A.12.

B.1.

Uzturēt un atjaunināt Bonnas nolīguma tīmekļa vietni un elektronisko publikāciju (proti, instrukciju, rokasgrāmatu un ziņojumu) izplatīšanu.

Darbība tiek veikta pēc vajadzības

Sek./LP

Sekretariātam jāizpēta iespēja uzturēt lēmumu/ darbības avotu

Tiek īstenots

17.

A.2.

Pārskatīt pašreizējos ieteikumus par paziņojumiem un attiecīgā gadījumā veikt vajadzīgos grozījumus.

Darbība tiek veikta pēc vajadzības

LP

Jauns

18.

A.12.

Īstenot Bonnas nolīguma saziņas stratēģiju.

Sek.

Tiek īstenots

19.–30. darbība saistībā ar stratēģisko mērķi B (sagatavotība)

| Uzdevums | Stratēģiskā darbība | Apraksts | Mērķa datums | Vadošais dalībnieks | Progress | Statuss |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. | B.1.


  A.12. | Uzturēt un atjaunināt dažādas Bonnas nolīguma piesārņojuma novēršanas rokasgrāmatas nodaļas. | Darbība tiek veikta pēc vajadzības | LP un Sek. | | Tiek īstenots |
| 20. | B.2. | Turpināt informācijas apmaiņu par vrakiem, kuri varētu radīt piesārņojumu (iztukšošanas metodes, riska novērtēšana utt.). | Darbība tiek veikta pēc vajadzības | LP | | Tiek īstenots |
| 21. | B.4.


  B.5. | Uzlabot gatavību saņemt/piedāvāt/ ļaut vest tranzītā starptautisko palīdzību, izmantojot ES uzņēmējvalsts atbalsta pamatnostādnes. | Tiek īstenots | LP un ES | | Tiek īstenots |
| 22. | B.3. | Plānot un veikt reģionālas un apakšreģionālas operatīvās mācības un apmācību, ņemot vērā stratēģiskās vajadzības. | | LP | | Tiek īstenots |
| 23. | B.3. | Organizēt kopīgas operatīvās apkarošanas mācības (BONNEX DELTA) saistībā ar reģionālām stratēģiskās apmācības vajadzībām. | | LP atbilstoši KRP | | Tiek īstenots |
| 24. | B.3. | Izveidot sistēmu pakāpeniskām kopīgām mācībām, lai pārbaudītu un uzlabotu sadarbību cīņā ar noplūdi. | Tiek īstenots | DK | DK ir militāras zināšanas, un šī valsts to izmanto, lai sniegtu atbalstu mācībām. | |
| 25. | B.4. | Sekmēt valstu vides konsultāciju sistēmu izstrādi un saistītu informācijas apmaiņu. Apsvērt (apakšreģionālas) sadarbības veidu izstrādi. | OTSOPA 2020. g. | UK | | Tiek īstenots |
| 26. | B.5.


  B.7.


  B.8. | Pastiprināt sadarbību ar REMPEC un HELCOM saistībā ar kopīgas rokasgrāmatas izstrādi par reaģēšanu uz bīstamām un kaitīgām vielām. | | SEK., FR | | Jauns |
| 27. | B.6. | Pastiprināt sadarbību ar OSPAR komisiju, reģionālo nolīgumu struktūrām un citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas jūras vides aizsardzībā no kuģošanas, atkrastes naftas un gāzes darbību un citu darbību jūrā radītā piesārņojuma, ņemot vērā Jūras stratēģijas pamatdirektīvā un Ūdens pamatdirektīvās
   (1)
  paredzētos pienākumus. | | SEK., BE un NL, LP (informācijas apmaiņa par Jūras stratēģijas pamatdirekīvas īstenošanu) | SEK. jāsazinās ar OSPAR par Jūras stratēģijas pamatdirektīvā paredzēto pienākumu D8 saistībā ar būtiska akūta piesārņojuma novērtējumu un jāziņo par to OTSOPA 2020. g.)

  BONN 19 sēdē jāapsver abpusēja BN/HELCOM dalība galvenajās sēdēs (skat. BNRP 2016.–2019. g., punkts A.3.3) | Jauns |
| | | | | | | |
| 29. | B.9. | BE–AWARE projekta 2030. g. tendenču analīze.


  Novērtēt rezultātus un veikt turpmākus pasākumus. | Tiek īstenots | NL un LP | | Jauns |
| 30. | B.9. | Veikt informācijas un pieredzes apmaiņu par kuģu aizvien lielāko izmēru, atjaunojamo energoresursu enerģiju, atkrastes naftas un gāzes nozari, LNG degvielām un ostu paplašināšanu, bezvadītāja kuģiem un radioaktīviem materiāliem. | | LP | | Jauns |

Uzdevums

Stratēģiskā darbība

Apraksts

Mērķa datums

Vadošais dalībnieks

Progress

Statuss

19.

B.1.

A.12.

Uzturēt un atjaunināt dažādas Bonnas nolīguma piesārņojuma novēršanas rokasgrāmatas nodaļas.

Darbība tiek veikta pēc vajadzības

LP un Sek.

Tiek īstenots

20.

B.2.

Turpināt informācijas apmaiņu par vrakiem, kuri varētu radīt piesārņojumu (iztukšošanas metodes, riska novērtēšana utt.).

Darbība tiek veikta pēc vajadzības

LP

Tiek īstenots

21.

B.4.

B.5.

Uzlabot gatavību saņemt/piedāvāt/ ļaut vest tranzītā starptautisko palīdzību, izmantojot ES uzņēmējvalsts atbalsta pamatnostādnes.

Tiek īstenots

LP un ES

Tiek īstenots

22.

B.3.

Plānot un veikt reģionālas un apakšreģionālas operatīvās mācības un apmācību, ņemot vērā stratēģiskās vajadzības.

LP

Tiek īstenots

23.

B.3.

Organizēt kopīgas operatīvās apkarošanas mācības (BONNEX DELTA) saistībā ar reģionālām stratēģiskās apmācības vajadzībām.

LP atbilstoši KRP

Tiek īstenots

24.

B.3.

Izveidot sistēmu pakāpeniskām kopīgām mācībām, lai pārbaudītu un uzlabotu sadarbību cīņā ar noplūdi.

Tiek īstenots

DK

DK ir militāras zināšanas, un šī valsts to izmanto, lai sniegtu atbalstu mācībām.

25.

B.4.

Sekmēt valstu vides konsultāciju sistēmu izstrādi un saistītu informācijas apmaiņu. Apsvērt (apakšreģionālas) sadarbības veidu izstrādi.

OTSOPA 2020. g.

UK

Tiek īstenots

26.

B.5.

B.7.

B.8.

Pastiprināt sadarbību ar REMPEC un HELCOM saistībā ar kopīgas rokasgrāmatas izstrādi par reaģēšanu uz bīstamām un kaitīgām vielām.

SEK., FR

Jauns

27.

B.6.

Pastiprināt sadarbību ar OSPAR komisiju, reģionālo nolīgumu struktūrām un citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas jūras vides aizsardzībā no kuģošanas, atkrastes naftas un gāzes darbību un citu darbību jūrā radītā piesārņojuma, ņemot vērā Jūras stratēģijas pamatdirektīvā un Ūdens pamatdirektīvās
   (1)
  paredzētos pienākumus.

SEK., BE un NL, LP (informācijas apmaiņa par Jūras stratēģijas pamatdirekīvas īstenošanu)

SEK. jāsazinās ar OSPAR par Jūras stratēģijas pamatdirektīvā paredzēto pienākumu D8 saistībā ar būtiska akūta piesārņojuma novērtējumu un jāziņo par to OTSOPA 2020. g.)

BONN 19 sēdē jāapsver abpusēja BN/HELCOM dalība galvenajās sēdēs (skat. BNRP 2016.–2019. g., punkts A.3.3)

Jauns

29.

B.9.

BE–AWARE projekta 2030. g. tendenču analīze.

Novērtēt rezultātus un veikt turpmākus pasākumus.

Tiek īstenots

NL un LP

Jauns

30.

B.9.

Veikt informācijas un pieredzes apmaiņu par kuģu aizvien lielāko izmēru, atjaunojamo energoresursu enerģiju, atkrastes naftas un gāzes nozari, LNG degvielām un ostu paplašināšanu, bezvadītāja kuģiem un radioaktīviem materiāliem.

LP

Jauns

31.–40. darbība saistībā ar stratēģisko mērķi C (reaģēšana)

| Uzdevums | Stratēģiskā darbība | Apraksts | Mērķa datums | Vadošais dalībnieks | Progress | Statuss |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31. | C.1.


  C.4. | Veikt informācijas apmaiņu par pieredzi saistībā ar negadījumiem, tostarp vējparkos un patvēruma vietās, kā arī atkritumu apsaimniekošanu pēc piesārņošanas gadījumiem. | OTSOPA
  BONN | LP | | Tiek īstenots |
| 32. | C.1.


  C.5. | Uzturēt efektīvu POLREP sistēmu ziņošanai par piesārņošanas gadījumiem un palīdzības pieprasījumu un piedāvājumu pārvaldībai, izmantojot Eiropas Komisijas Kopīgo ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēmas jūras piesārņojuma sadaļu (CECIS MP). | Tiek īstenots | ES, NO, DK | 6 mēnešu projekts, kurā paredzēti divi darbsemināri un iesaistītas deviņas valstis. | Tiek īstenots |
| 33. | C.2. | Izstrādāt, uzturēt un atjaunināt kopīgas reaģēšanas uz negadījumiem jūrā plānus (DENGERNETH plānus (DE), MANCHEPLAN (UK un FR), Četrpusējās zonas plānu (BE), NORBRIT plānu (UK un NO), Lielbritānijas un Īrijas Saprašanās memorandu), (Biskajas līča plānu). | Darbība tiek veikta pēc vajadzības | Attiecīgā LP | | Tiek īstenots |
| 34. | C.3. | Veikt pastāvīgu informācijas apmaiņu saistībā ar valstu dzīvās dabas reaģēšanas sistēmām. | Tiek īstenots | – FR, SE un LP | | Tiek īstenots |
| 35. | C.7.


  C.6. | Veicināt un pēc iespējas veikt pētniecību un izstrādi, kā arī informācijas apmaiņu par jaunās paaudzes degvielām. | | NO + projekta partneri | Priekšlikums ECHO ĢD uzaicinājumam 2019. g. | Tiek īstenots |
| 36. | C.7.


  C.6. | Reaģēšana un sagatavotība jaunās paaudzes degvielām. | | NO + projekta partneri | Pamatojoties uz reakciju pēc 35. p. | |
| 37. | C.6. | Informācijas apmaiņa par turpmāku piesārņošanas gadījumu pētniecību un šādas pētniecības iedrošināšana, t. sk. par:







  • | negadījumiem naktī, sliktas redzamības apstākļos un sliktos laikapstākļos; |

Uzdevums

Stratēģiskā darbība

Apraksts

Mērķa datums

Vadošais dalībnieks

Progress

Statuss

31.

C.1.

C.4.

Veikt informācijas apmaiņu par pieredzi saistībā ar negadījumiem, tostarp vējparkos un patvēruma vietās, kā arī atkritumu apsaimniekošanu pēc piesārņošanas gadījumiem.

OTSOPA

BONN

LP

Tiek īstenots

32.

C.1.

C.5.

Uzturēt efektīvu POLREP sistēmu ziņošanai par piesārņošanas gadījumiem un palīdzības pieprasījumu un piedāvājumu pārvaldībai, izmantojot Eiropas Komisijas Kopīgo ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēmas jūras piesārņojuma sadaļu (CECIS MP).

Tiek īstenots

ES, NO, DK

6 mēnešu projekts, kurā paredzēti divi darbsemināri un iesaistītas deviņas valstis.

Tiek īstenots

33.

C.2.

Izstrādāt, uzturēt un atjaunināt kopīgas reaģēšanas uz negadījumiem jūrā plānus (DENGERNETH plānus (DE), MANCHEPLAN (UK un FR), Četrpusējās zonas plānu (BE), NORBRIT plānu (UK un NO), Lielbritānijas un Īrijas Saprašanās memorandu), (Biskajas līča plānu).

Darbība tiek veikta pēc vajadzības

Attiecīgā LP

Tiek īstenots

34.

C.3.

Veikt pastāvīgu informācijas apmaiņu saistībā ar valstu dzīvās dabas reaģēšanas sistēmām.

Tiek īstenots

– FR, SE un LP

Tiek īstenots

35.

C.7.

C.6.

Veicināt un pēc iespējas veikt pētniecību un izstrādi, kā arī informācijas apmaiņu par jaunās paaudzes degvielām.

NO + projekta partneri

Priekšlikums ECHO ĢD uzaicinājumam 2019. g.

Tiek īstenots

36.

C.7.

C.6.

Reaģēšana un sagatavotība jaunās paaudzes degvielām.

NO + projekta partneri

Pamatojoties uz reakciju pēc 35. p.

37.

C.6.

Informācijas apmaiņa par turpmāku piesārņošanas gadījumu pētniecību un šādas pētniecības iedrošināšana, t. sk. par:

•

negadījumiem naktī, sliktas redzamības apstākļos un sliktos laikapstākļos;

| • | ar smago naftu saistītām un ar ķīmiskām vielām saistītām avārijām, iespējams, izmantojot ārēji finansētus projektus; |
| --- | --- |

•

ar smago naftu saistītām un ar ķīmiskām vielām saistītām avārijām, iespējams, izmantojot ārēji finansētus projektus;

| • | reaģēšanas tehniskajiem paņēmieniem, aprīkojumu un citiem operatīvajiem līdzekļiem, jo īpaši integrētajiem novērošanas sensoriem, naftas noplūdes dreifēšanas modelēšanu un rīkiem lēmumu pieņemšanas atbalstam, kā arī reaģēšanas tehniskajiem paņēmieniem. |
| --- | --- |

•

reaģēšanas tehniskajiem paņēmieniem, aprīkojumu un citiem operatīvajiem līdzekļiem, jo īpaši integrētajiem novērošanas sensoriem, naftas noplūdes dreifēšanas modelēšanu un rīkiem lēmumu pieņemšanas atbalstam, kā arī reaģēšanas tehniskajiem paņēmieniem.

LP

Tiek īstenots

39.

C.6.

Projekta priekšlikuma apsvēršana un izstrāde attiecībā uz bīstamo un kaitīgo vielu reģionālo riska novērtējumu.

LP un Sek.

Tiek īstenots

40.

C.6.

Sekmēt turpmāku bīstamo un kaitīgo vielu pētniecību, cita starpā saistībā ar reaģēšanas uz šādām vielām tehniskajiem paņēmieniem un to īpašību pārbaudi, un reakciju nestandarta situācijās, kā arī saistībā ar turpmākiem notikumiem attiecībā uz progresīviem lēmumu pieņemšanas atbalsta rīkiem un to apstiprināšanu.

LP

Tiek īstenots

41.

C.8.

Apmainīties ar informāciju par valstu riska novērtēšanas sistēmām, tostarp ārkārtas vilkšanu.

Darbības tiek veiktas pēc vajadzības

LP

Jauns

---

(1)  Norvēģija nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Norvēģija dod ieguldījumu, pamatojoties uz līdzvērtīgiem valsts tiesību aktiem un ES tiesību aktiem, kas tai ir saistoši dalības Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) dēļ.

---

I pielikums

Pašreizējās MARPOL konvencijas dokumentu versijas

Pašreizējās MARPOL konvencijas I–VI pielikuma un 1. protokola teksta versijas.

MARPOL konvencijā ir ietverti noteikumi, kuru mērķis ir novērst nejaušu piesārņošanu, kā arī piesārņošanu parastas darbības laikā un kuri ir sīki izklāstīti sešos tehniskajos pielikumos.

b)   I pielikums “Noteikumi par naftas izraisītā piesārņojuma novēršanu”

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2018. gada 1. martā – Rezolūcija MEPC.276(70)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi Starptautiskā naftas piesārņojuma novēršanas sertifikāta papildinājuma B veidlapā).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.266(68)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi 12. noteikumā – tvertnes naftas atliekām (dūņas)).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.265(68)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, IV un V pielikumā, lai padarītu polārā kodeksa ar vidi saistīto noteikumu izmantošanu obligātu).

MARPOL konvencijas I pielikuma grozījums – stājās spēkā 2016. gada 1. martā – Rezolūcija MEPC.256(67)

1978. gada protokola pielikuma grozījums saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījums 43. noteikumā – īpašas prasības naftas veidu izmantošanai vai pārvadāšanai Antarktikā).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.248(66)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I pielikuma obligātajās pārvadāšanas prasībās stabilitātes instrumentam) – MEPC 66/21/Corr.1

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.246(66)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, III, IV un V pielikumā, lai padarītu III kodeksa izmantošanu obligātu).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2015. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.238(65)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I un II pielikumā, lai padarītu Atzīto organizāciju kodeksa izmantošanu obligātu).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2014. gada 1. oktobrī – Rezolūcija MEPC.235(65)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I pielikuma Starptautiskā naftas piesārņojuma novēršanas sertifikāta papildinājumu A un B veidlapās).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.216(63)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (reģionāla kārtība ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām saskaņā ar MARPOL konvencijas I, II, IV un V pielikumu).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2011. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.190(60)

1997. gada protokola pielikuma grozījumi, ar ko groza 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (Ziemeļamerikas emisijas kontroles zona).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2011. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.189(60)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (jaunas 9. nodaļas iekļaušana MARPOL konvencijas I pielikumā).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2011. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.187(59)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (MARPOL konvencijas I pielikuma 1., 12., 13., 17. un 38. noteikuma, Starptautiskā naftas piesārņojuma novēršanas sertifikāta papildinājuma un Naftas reģistra I un II daļas grozījumi).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2011. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.186(59)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (jaunas 8. nodaļas iekļaušana MARPOL konvencijas I pielikumā un attiecīgi grozījumi Starptautiskā naftas piesārņojuma novēršanas sertifikāta papildinājuma B veidlapā).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2008. gada 1. decembrī – Rezolūcija MEPC.164(56)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (atkritumu pieņemšanas iekārtas ārpus īpašajām teritorijām un notekūdeņu novadīšana).

I pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2007. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.141(54)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas pārskatītā I pielikuma 1. noteikumā, papildinājums 12A noteikumā, attiecīgi grozījumi Starptautiskā naftas piesārņojuma novēršanas sertifikātā un grozījumi 21. noteikumā).

MARPOL konvencijas I pielikuma teksts – 2007. gada 1. janvāra versija – Rezolūcija MEPC.117(52)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (pārskatīts MARPOL konvencijas I pielikums).

c)   II pielikums “Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas”

MARPOL konvencijas II pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī – Rezolūcija MEPC.270(69)

Grozījumi 1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu, pielikumā (grozījumi MARPOL konvencijas II pielikumā – pārskatīta GESAMP apdraudējuma novērtēšanas procedūra).

II pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.265(68)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, IV un V pielikumā, lai padarītu Polārā kodeksa ar vidi saistīto noteikumu izmantošanu obligātu).

II pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.246(66)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, III, IV un V pielikumā, lai padarītu III kodeksa izmantošanu obligātu).

II pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2015. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.238(65)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I un II pielikumā, lai padarītu Atzīto organizāciju kodeksa izmantošanu obligātu).

II pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.216(63)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (reģionāla kārtība ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām saskaņā ar MARPOL konvencijas I, II, IV un V pielikumu).

MARPOL konvencijas II pielikuma teksts – 2007. gada 1. janvāra versija – Rezolūcija MEPC.118(52) (grozīta)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (pārskatīts MARPOL konvencijas II pielikums).

Ar II pielikuma 11. noteikumu stājās spēkā Starptautiskais kodekss par kuģu konstrukciju un aprīkojumu, kuri pārvadā bīstamās ķīmiskās vielas kā lejamkravas (IBC kodekss) – tankkuģi, kuri būvēti kopš 1986. gada 1. jūlija vai pēc tam – Rezolūcija MEPC.119(52)

Grozījumi Starptautiskajā kodeksā par kuģu konstrukciju un aprīkojumu, kuri pārvadā bīstamās ķīmiskās vielas kā lejamkravas (IBC kodekss).

Rezolūcija MEPC.225(64), grozījumi 17., 18. un 19. nodaļā, kuri stājās spēkā 2014. gada 1.jūnijā.

BLG.1/Circ.19 “Produkti, kuri ir klasificēti vai pārklasificēti kopš grozītā IBC kodeksa pieņemšanas 2004. gadā”.

BLG.1 Circ.19/Corr.1 “Produkti, kuri ir klasificēti vai pārklasificēti kopš grozītā IBC kodeksa pieņemšanas 2004. gadā”.

Ar II pielikuma 11. noteikumu stājās spēkā Kodekss par kuģu konstrukciju un aprīkojumu, kuri pārvadā bīstamās ķīmiskās vielas kā lejamkravas (BCH kodekss) – tankkuģi, kuri būvēti pirms 1986. gada 1. jūlija – Rezolūcija MEPC.144(54).

Grozījumi Kodeksā par kuģu konstrukciju un aprīkojumu, kuri pārvadā bīstamās ķīmiskās vielas kā lejamkravas (BCH kodekss).

d)   III pielikums “Noteikumi, kas attiecas uz tāda piesārņojuma novēršanu, ko izraisījušas kaitīgas vielas, kuras pa jūru pārvadā iepakotas”

MARPOL konvencijas III pielikuma grozījums – (grozījums pielikumā par kritērijiem bīstamu vielu iepakojumā noteikšanai) stājās spēkā 2016. gada 1. martā – Rezolūcija MEPC.257(67)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem.

III pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.246(66)

MARPOL konvencijas III pielikuma teksts – 2014. gada 1. janvāra versija – Rezolūcija MEPC.193(61)

MARPOL konvencijas III pielikuma teksts – 2010. gada 1. janvāra versija – Rezolūcija MEPC.156(55)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, III, IV un V pielikumā, lai padarītu III kodeksa izmantošanu obligātu).

e)   IV pielikums “Noteikumi attiecībā uz kuģu notekūdeņu izraisītā piesārņojuma novēršanu”

IV pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī – Rezolūcija MEPC.274(69)

Grozījumi 1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu, pielikumā (grozījumi MARPOL konvencijas IV pielikumā – Baltijas jūras īpašā teritorija un Starptautiskā notekūdeņu piesārņojuma novēršanas sertifikāta veidlapa).

IV pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.265(68)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, IV un V pielikumā, lai padarītu Polārā kodeksa ar vidi saistīto noteikumu izmantošanu obligātu).

IV pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.246(66)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, III, IV un V pielikumā, lai padarītu III kodeksa izmantošanu obligātu).

IV pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.216(63)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (reģionāla kārtība ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām saskaņā ar MARPOL konvencijas I, II, IV un V pielikumu).

IV pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.200(62)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi īpašo teritoriju noteikumos un Baltijas jūras atzīšana par īpašo teritoriju atbilstīgi MARPOL konvencijas IV pielikumam).

MEPC 62/24/Corr.1 – satur vairākus labojumus Rezolūcijās MEPC.200(62)

IV pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2008. gada 1. decembrī – Rezolūcija MEPC.164(56)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (atkritumu pieņemšanas iekārtas ārpus īpašajām teritorijām un notekūdeņu novadīšana).

IV pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2007. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.143(54)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (jauna 13. noteikuma iekļaušana MARPOL konvencijas IV pielikumā).

MARPOL konvencijas IV pielikuma teksts – 2005. gada 1. augusta versija – Rezolūcija MEPC.115(51)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (pārskatīts MARPOL konvencijas IV pielikums).

f)   V pielikums “Noteikumi attiecībā uz kuģu atkritumu izraisītā piesārņojuma novēršanu”

MARPOL konvencijas V pielikuma teksts – 1988. gada 31. decembra versija.

V pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2018. gada 1. martā – Rezolūcija MEPC.277(70)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas V pielikumā – jūras videi kaitīgās vielas un atkritumu reģistrs).

V pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.265(68)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, IV un V pielikumā, lai padarītu Polārā kodeksa ar vidi saistīto noteikumu izmantošanu obligātu).

V pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.246(66)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas I, II, III, IV un V pielikumā, lai padarītu III kodeksa izmantošanu obligātu).

V pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.216(63)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (reģionāla kārtība ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām saskaņā ar MARPOL konvencijas I, II, IV un V pielikumu).

V pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.201(62)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (pārskatīts MARPOL konvencijas V pielikums).

MEPC 62/24/Corr.1 – satur vairākus labojumus Rezolūcijās MEPC.201(62)

V pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2005. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.116(51)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas V pielikuma papildinājumā).

V pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2002. gada 1. martā – Rezolūcija MEPC.89(45)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (MARPOL konvencijas V pielikuma grozījumi).

MARPOL konvencijas V pielikuma grozījumi – stājās spēkā 1997. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.65(37)

1978. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi V pielikuma 2. noteikumā un jauns 9. noteikums).

g)   VI pielikums “Noteikumi par gaisa piesārņojuma novēršanu no kuģiem”

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2019. gada 1. janvārī –Rezolūcija MEPC 286(71)

Grozījumi 1997. gada protokola pielikumā, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu (lai stātos spēkā Baltijas jūras un Ziemeļjūras NOx emisijas kontroles zona un lai grozītu flotes degvielas piegādes dokumentu).

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2018. gada 1. martā – Rezolūcija MEPC.278(70)

1997. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (grozījumi MARPOL konvencijas VI pielikuma datu par degvieleļļas patēriņu uz kuģiem apkopošanas sistēmā).

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī – Rezolūcija MEPC.271(69)

Grozījumi 1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu, pielikumā (grozījumi MARPOL konvencijas VI pielikuma 13. noteikumā – reģistrēšanas prasības darbības atbilstībai NOx III līmeņa emisijas kontroles zonās).

MARPOL konvencijas VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2016. gada 1. martā – Rezolūcija MEPC.258(67)

Grozījumi 1997. gada protokola pielikumā, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu (grozījumi 2. un 13. noteikumā un Kuģu radītā gaisa piesārņojuma novēršanas sertifikāta papildinājumā).

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.247(66)

1997. gada protokola pielikuma grozījumi, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu (lai padarītu III kodeksa izmantošanu obligātu).

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2015. gada 1. martā – Rezolūcija MEPC.251(66)

Grozījumi 1997. gada protokola pielikumā, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu (grozījumi MARPOL konvencijas VI pielikuma 2., 13., 19. un 20. noteikumā un Kuģu radītā gaisa piesārņojuma novēršanas sertifikāta papildinājumā un duālās degvielas dzinēju sertifikācija atbilstoši 2008. gada NOx tehniskajam kodeksam).

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.217(63)

Grozījumi 1997. gada protokola pielikumā, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu (MARPOL konvencijas VI pielikuma reģionālā kārtība ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām un jūras dīzeļdzinēju, kas aprīkoti ar selektīvas katalītiskās reducēšanas sistēmām atbilstoši 2008. gada NOx tehniskajam kodeksam, sertifikācija).

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.203(62)

1997. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (noteikumu par kuģu energoefektivitāti iekļaušana).

MEPC 62/24/Corr.1 – satur vairākus labojumus Rezolūcijās MEPC.203(62)

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī – Rezolūcija MEPC.202(62)

1997. gada protokola pielikuma grozījumi saistībā ar 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (Karību jūras emisijas kontroles zonas noteikšana).

MEPC 62/24/Corr.1 – satur vairākus labojumus Rezolūcijās MEPC.202(62)

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2012. gada 1. februārī – Rezolūcija MEPC.194(61)

Grozījumi 1997. gada protokola pielikumā, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu (pārskatīta Kuģu radītā gaisa piesārņojuma novēršanas sertifikāta papildinājuma veidlapa).

VI pielikuma grozījumi – stājās spēkā 2011. gada 1. augustā – Rezolūcija MEPC.190(60)

1997. gada protokola pielikuma grozījumi, ar ko groza 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu (Ziemeļamerikas emisijas kontroles zona).

MARPOL konvencijas VI pielikuma teksts – 2010. gada 1. jūlija versija – Rezolūcija MEPC.176(58)

1997. gada protokola pielikuma grozījumi, ar ko groza 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas mainīta ar tās 1978. gada protokolu (pārskatīts MARPOL konvencijas VI pielikums).

---

| 16.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 263/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 263/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1728

(2019. gada 15. oktobris)

par saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK (2) 13. pantu rotaļlietas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāprezumē par atbilstīgām minētajos standartos vai to daļās iekļautajām prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/48/EK 10. pantā un minētās direktīvas II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK (2) 13. pantu rotaļlietas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāprezumē par atbilstīgām minētajos standartos vai to daļās iekļautajām prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/48/EK 10. pantā un minētās direktīvas II pielikumā.

| (2) | Ar 2009. gada 9. jūlija vēstuli M/445 Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteju (Cenelec) Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos saskaņotos standartus. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2009. gada 9. jūlija vēstuli M/445 Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteju (Cenelec) Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos saskaņotos standartus.

| (3) | Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļas 13. punktā 19 elementiem ir noteiktas robežvērtības attiecībā uz migrāciju no rotaļlietām vai rotaļlietu sastāvdaļām, kuras nedrīkst pārsniegt. Tomēr šīs migrācijas robežvērtības netiek piemērotas, ja var izslēgt jebkādu apdraudējumu, piemēram, ja rotaļlietas sastāvdaļai, kas, iespējams, satur vienu vai vairākus elementus, nav iespējams piekļūt. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļas 13. punktā 19 elementiem ir noteiktas robežvērtības attiecībā uz migrāciju no rotaļlietām vai rotaļlietu sastāvdaļām, kuras nedrīkst pārsniegt. Tomēr šīs migrācijas robežvērtības netiek piemērotas, ja var izslēgt jebkādu apdraudējumu, piemēram, ja rotaļlietas sastāvdaļai, kas, iespējams, satur vienu vai vairākus elementus, nav iespējams piekļūt.

| (4) | Pamatojoties uz 2009. gada 9. jūlija prasījumu M/445, CEN pārskatīja saskaņoto standartu EN 71-3:2013+A3:2018 par noteiktu elementu migrāciju (atsauce uz šo standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3)), lai standartā EN 71-3 aprakstītajās testēšanas metodēs iestrādātu jaunākos tehnikas un zinātnes sasniegumus. Minētie sasniegumi ietver uzlabotus hroma (VI) un organisko alvas savienojumu mērīšanas paņēmienus, labāk kontrolētus eksperimentālos apstākļus testu laikā un uzlabotu standarta EN 71-3 struktūru, kas vienkāršo tā lietošanu praksē. Iznākumā tika pieņemts saskaņotais standarts EN 71-3:2019 par noteiktu elementu migrāciju. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz 2009. gada 9. jūlija prasījumu M/445, CEN pārskatīja saskaņoto standartu EN 71-3:2013+A3:2018 par noteiktu elementu migrāciju (atsauce uz šo standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3)), lai standartā EN 71-3 aprakstītajās testēšanas metodēs iestrādātu jaunākos tehnikas un zinātnes sasniegumus. Minētie sasniegumi ietver uzlabotus hroma (VI) un organisko alvas savienojumu mērīšanas paņēmienus, labāk kontrolētus eksperimentālos apstākļus testu laikā un uzlabotu standarta EN 71-3 struktūru, kas vienkāršo tā lietošanu praksē. Iznākumā tika pieņemts saskaņotais standarts EN 71-3:2019 par noteiktu elementu migrāciju.

| (5) | Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātais saskaņotais standarts EN 71-3:2019 par noteiktu elementu migrāciju atbilst 2009. gada 9. jūlija prasījumam M/445. |
| --- | --- |

(5)

Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātais saskaņotais standarts EN 71-3:2019 par noteiktu elementu migrāciju atbilst 2009. gada 9. jūlija prasījumam M/445.

| (6) | Saskaņotais standarts EN 71-3:2019 atbilst tā aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Direktīvā 2009/48/EK. Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē atsauce uz šo standartu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņotais standarts EN 71-3:2019 atbilst tā aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Direktīvā 2009/48/EK. Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē atsauce uz šo standartu.

| (7) | Saskaņotais standarts EN 71-3:2019 aizstāj saskaņoto standartu EN 71-3:2013+A3:2018. Tāpēc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša jāatsauc atsauce uz aizstāto standartu. Lai rotaļlietu ražotājiem dotu pietiekami ilgu laiku produkcijas pielāgošanai pārskatītajām specifikācijām, kas iekļautas saskaņotajā standartā EN 71-3:2019, atsauce uz saskaņoto standartu EN 71-3:2013+A3:2018 jāatsauc zināmu laiku vēlāk. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņotais standarts EN 71-3:2019 aizstāj saskaņoto standartu EN 71-3:2013+A3:2018. Tāpēc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša jāatsauc atsauce uz aizstāto standartu. Lai rotaļlietu ražotājiem dotu pietiekami ilgu laiku produkcijas pielāgošanai pārskatītajām specifikācijām, kas iekļautas saskaņotajā standartā EN 71-3:2019, atsauce uz saskaņoto standartu EN 71-3:2013+A3:2018 jāatsauc zināmu laiku vēlāk.

| (8) | Skaidrības un praktisku apsvērumu labad vienā tiesību aktā būtu jāpublicē pilnīgs saraksts ar atsaucēm uz Eiropas standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām un atbilst prasībām, kuras tiem jāaptver. Tāpēc šajā lēmumā būtu jānorāda atsauces uz Eiropas standartiem, kas pašlaik ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Līdz ar to ir nepieciešams atcelt arī Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1254 (5). |
| --- | --- |

(8)

Skaidrības un praktisku apsvērumu labad vienā tiesību aktā būtu jāpublicē pilnīgs saraksts ar atsaucēm uz Eiropas standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām un atbilst prasībām, kuras tiem jāaptver. Tāpēc šajā lēmumā būtu jānorāda atsauces uz Eiropas standartiem, kas pašlaik ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Līdz ar to ir nepieciešams atcelt arī Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1254 (5).

| (9) | No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām būtiskajām prasībām. Tādēļ šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(9)

No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām būtiskajām prasībām. Tādēļ šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauces uz šā lēmuma I pielikumā norādītajiem saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām.

2. pants

Ar šo, sākot no dienas, kas noteikta šā lēmuma II pielikumā, atsauc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās atsauces uz minētajā pielikumā norādītajiem saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām.

3. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/1254 atceļ.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV C 282, 10.8.2018., 3. lpp.

3

(4)  Komisijas paziņojums saistībā ar to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (OV C 282, 10.8.2018., 3. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2019. gada 22. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1254 par saskaņotajiem rotaļlietu drošuma standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām (OV L 195, 23.7.2019., 43. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018 Rotaļlietu drošums. 1. daļa: mehāniskās un fizikālās īpašības |
| 2. | EN 71-2:2011+A1:2014 Rotaļlietu drošums. 2. daļa: uzliesmojamība |
| 3. | EN 71-3:2019 Rotaļlietu drošums. 3. daļa: noteiktu elementu migrācija |
| 4. | EN 71-4:2013 Rotaļlietu drošums. 4. daļa: eksperimentu komplekti ķīmiskiem un līdzīgiem izmēģinājumiem |
| 5. | EN 71-5:2015 Rotaļlietu drošums. 5. daļa: ķīmiskās rotaļlietas (komplekti), izņemot eksperimentu komplektus |
| 1. | EN 71-7:2014+A2:2018 Rotaļlietu drošums. 7. daļa: pirkstzīmēšanas krāsas — prasības un testēšanas metodes
  Piezīme: attiecībā uz atļauto konservantu klimbazolu (ieraksts Nr. 22 šā standarta B pielikuma B.1. tabulā) atbilstības prezumpcija ir spēkā līdz maksimālajai pieļaujamajai koncentrācijai 0,2 % (nevis 0,5 %). Tā pamatā ir Patērētāju drošības zinātniskās komitejas (SCCS) “Atzinums par klimbazolu (P64) ref. SCCS/1506/13 PAPILDINĀJUMU”, kas tika pieņemts pēc tam, kad standartu publicēja CEN.
  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_212.pdf |
| 2. | EN 71-8:2018 Rotaļlietu drošums. 8. daļa: mājas apstākļiem paredzētas aktīvās atpūtas rotaļlietas |
| 3. | EN 71-12:2013 Rotaļlietu drošums. 12. daļa: N-nitrozamīni un N-nitrozējamas vielas |
| 4. | EN 71-13:2014 Rotaļlietu drošums. 13. daļa: ožas trenēšanas galda spēles, degustācijas galda spēles, kosmētikas komplekti un degustācijas komplekti |
| 5. | EN 71-14:2018 Rotaļlietu drošums. 14. daļa: mājas apstākļiem paredzētie batuti |
| 6. | EN 62115:2005 Elektriskās rotaļlietas. Drošība
  IEC 62115:2003 (ar grozījumiem) + A1:2004
  EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013
  EN 62115:2005/A11:2012
  EN 62115:2005/A12:2015
  EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011
  EN 62115:2005/A2:2011
  IEC 62115:2003/A2:2010 (ar grozījumiem) |

Nr.

Atsauce uz standartu

1.

EN 71-1:2014+A1:2018 Rotaļlietu drošums. 1. daļa: mehāniskās un fizikālās īpašības

2.

EN 71-2:2011+A1:2014 Rotaļlietu drošums. 2. daļa: uzliesmojamība

3.

EN 71-3:2019 Rotaļlietu drošums. 3. daļa: noteiktu elementu migrācija

4.

EN 71-4:2013 Rotaļlietu drošums. 4. daļa: eksperimentu komplekti ķīmiskiem un līdzīgiem izmēģinājumiem

5.

EN 71-5:2015 Rotaļlietu drošums. 5. daļa: ķīmiskās rotaļlietas (komplekti), izņemot eksperimentu komplektus

1.

EN 71-7:2014+A2:2018 Rotaļlietu drošums. 7. daļa: pirkstzīmēšanas krāsas — prasības un testēšanas metodes

Piezīme: attiecībā uz atļauto konservantu klimbazolu (ieraksts Nr. 22 šā standarta B pielikuma B.1. tabulā) atbilstības prezumpcija ir spēkā līdz maksimālajai pieļaujamajai koncentrācijai 0,2 % (nevis 0,5 %). Tā pamatā ir Patērētāju drošības zinātniskās komitejas (SCCS) “Atzinums par klimbazolu (P64) ref. SCCS/1506/13 PAPILDINĀJUMU”, kas tika pieņemts pēc tam, kad standartu publicēja CEN.

https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_212.pdf

2.

EN 71-8:2018 Rotaļlietu drošums. 8. daļa: mājas apstākļiem paredzētas aktīvās atpūtas rotaļlietas

3.

EN 71-12:2013 Rotaļlietu drošums. 12. daļa: N-nitrozamīni un N-nitrozējamas vielas

4.

EN 71-13:2014 Rotaļlietu drošums. 13. daļa: ožas trenēšanas galda spēles, degustācijas galda spēles, kosmētikas komplekti un degustācijas komplekti

5.

EN 71-14:2018 Rotaļlietu drošums. 14. daļa: mājas apstākļiem paredzētie batuti

6.

EN 62115:2005 Elektriskās rotaļlietas. Drošība

IEC 62115:2003 (ar grozījumiem) + A1:2004

EN 62115:2005/A11:2012/AC:2013

EN 62115:2005/A11:2012

EN 62115:2005/A12:2015

EN 62115:2005/A2:2011/AC:2011

EN 62115:2005/A2:2011

IEC 62115:2003/A2:2010 (ar grozījumiem)

---

II PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu | Atsaukšanas diena |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN 71-3:2013+A3:2018 Rotaļlietu drošums. 3. daļa: noteiktu elementu migrācija | 2020. gada 15. aprīlis |
| 2. | EN 71-14:2014+A1:2017 Rotaļlietu drošums. 14. daļa: mājas apstākļiem paredzētie batuti | 2020. gada 22. janvāris |

Nr.

Atsauce uz standartu

Atsaukšanas diena

1.

EN 71-3:2013+A3:2018 Rotaļlietu drošums. 3. daļa: noteiktu elementu migrācija

2020. gada 15. aprīlis

2.

EN 71-14:2014+A1:2017 Rotaļlietu drošums. 14. daļa: mājas apstākļiem paredzētie batuti

2020. gada 22. janvāris

---

| 16.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 263/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 263/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1729

(2019. gada 15.oktobris)

par atbilstības novērtēšanas saskaņoto standartu, kas izstrādāts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 un (EK) Nr. 1221/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/42/EK un to Savienības aktu īstenošanas vajadzībām, kuros iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 768/2008/EK atsauces noteikumi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 768/2008/EK (3) tā sauktajā jaunajā tiesiskajā regulējumā tika apvienoti visi elementi, kas nepieciešami, lai visaptverošs tiesiskais regulējums darbotos efektīvi attiecībā uz rūpniecības ražojumu drošību un atbilstību un vienotā tirgus pienācīgu darbību. Viens no jaunā tiesiskā regulējuma galvenajiem mērķiem ir nodrošināt ražojumu atbilstības stabilu un uzticamu novērtēšanu Savienībā. Ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 tika izveidots akreditācijas un tirgus uzraudzības juridiskais pamats. Ar Lēmumu Nr. 768/2008/EK tika konsolidēti Savienības saskaņošanas tiesību aktu tehniskie instrumenti un jo īpaši kritēriji atbilstības novērtēšanas struktūru iecelšanai, kā arī atbilstības novērtēšanas procedūras un to izmantošanas noteikumi. Lēmumā Nr. 768/2008/EK ir noteikts, ka Savienības tiesību aktos, ar ko saskaņo ražojumu tirdzniecības noteikumus, cik iespējams, jāiekļauj minētā lēmuma I pielikumā noteiktie atsauces noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 768/2008/EK (3) tā sauktajā jaunajā tiesiskajā regulējumā tika apvienoti visi elementi, kas nepieciešami, lai visaptverošs tiesiskais regulējums darbotos efektīvi attiecībā uz rūpniecības ražojumu drošību un atbilstību un vienotā tirgus pienācīgu darbību. Viens no jaunā tiesiskā regulējuma galvenajiem mērķiem ir nodrošināt ražojumu atbilstības stabilu un uzticamu novērtēšanu Savienībā. Ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 tika izveidots akreditācijas un tirgus uzraudzības juridiskais pamats. Ar Lēmumu Nr. 768/2008/EK tika konsolidēti Savienības saskaņošanas tiesību aktu tehniskie instrumenti un jo īpaši kritēriji atbilstības novērtēšanas struktūru iecelšanai, kā arī atbilstības novērtēšanas procedūras un to izmantošanas noteikumi. Lēmumā Nr. 768/2008/EK ir noteikts, ka Savienības tiesību aktos, ar ko saskaņo ražojumu tirdzniecības noteikumus, cik iespējams, jāiekļauj minētā lēmuma I pielikumā noteiktie atsauces noteikumi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 11. panta 1. punktu valsts akreditācijas struktūras, kas pierāda atbilstību attiecīgajā piemērojamajā standartā minētajiem kritērijiem, uz kuriem atsauce publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pēc veiksmīgas salīdzinošās pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 10. pantu uzskatāmas par izpildījušām prasības, kas noteiktas minētās regulas 8. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 11. panta 1. punktu valsts akreditācijas struktūras, kas pierāda atbilstību attiecīgajā piemērojamajā standartā minētajiem kritērijiem, uz kuriem atsauce publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pēc veiksmīgas salīdzinošās pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 10. pantu uzskatāmas par izpildījušām prasības, kas noteiktas minētās regulas 8. pantā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā “akreditācija” ir definēta kā valsts akreditācijas struktūras atestācija, ka atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst saskaņotajos standartos noteiktajām prasībām un attiecīgā gadījumā – jebkurām papildu prasībām, tostarp atbilstīgajās nozaru sistēmās izklāstītajām, lai veiktu īpašas atbilstības novērtēšanas darbības. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā “akreditācija” ir definēta kā valsts akreditācijas struktūras atestācija, ka atbilstības novērtēšanas struktūra atbilst saskaņotajos standartos noteiktajām prasībām un attiecīgā gadījumā – jebkurām papildu prasībām, tostarp atbilstīgajās nozaru sistēmās izklāstītajām, lai veiktu īpašas atbilstības novērtēšanas darbības.

| (4) | Savienības tiesību akti, kuros ietverti Lēmuma Nr. 768/2008/EK I pielikumā iekļautie atsauces noteikumi, dažos gadījumos paredz trešo personu atbilstības novērtēšanas struktūru iesaistīšanos attiecīgajās atbilstības novērtēšanas procedūrās. Turklāt visos šādos tiesību aktos, ietverot Lēmuma Nr. 768/2008/EK I pielikuma R17. un R18. pantu, ir noteiktas prasības, kurām atbilstības novērtēšanas struktūrām ir jāatbilst, un noteikts, ka tad, ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda savu atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu minētajā Savienības tiesību aktā noteiktajām prasībām, ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti aptver šīs prasības. |
| --- | --- |

(4)

Savienības tiesību akti, kuros ietverti Lēmuma Nr. 768/2008/EK I pielikumā iekļautie atsauces noteikumi, dažos gadījumos paredz trešo personu atbilstības novērtēšanas struktūru iesaistīšanos attiecīgajās atbilstības novērtēšanas procedūrās. Turklāt visos šādos tiesību aktos, ietverot Lēmuma Nr. 768/2008/EK I pielikuma R17. un R18. pantu, ir noteiktas prasības, kurām atbilstības novērtēšanas struktūrām ir jāatbilst, un noteikts, ka tad, ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda savu atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu minētajā Savienības tiesību aktā noteiktajām prasībām, ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti aptver šīs prasības.

| (5) | Ir arī Savienības tiesību akti, kuros nav ietverts Lēmuma Nr. 768/2008/EK I pielikuma R17. pants. Tomēr tajos noteikta trešās personas atbilstības novērtēšanas struktūras iesaistīšanās un paredzēta šo struktūru akreditācija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008, lai pierādītu šādu struktūru kompetenci. Piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1221/2009 (4) 2. panta 20. punktā “vides verificētājs” definēts kā atbilstības novērtēšanas iestāde, kā definēts Regulā (EK) Nr. 765/2008, vai jebkura cita apvienība vai šādu iestāžu grupa, kas ir akreditēta saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(5)

Ir arī Savienības tiesību akti, kuros nav ietverts Lēmuma Nr. 768/2008/EK I pielikuma R17. pants. Tomēr tajos noteikta trešās personas atbilstības novērtēšanas struktūras iesaistīšanās un paredzēta šo struktūru akreditācija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008, lai pierādītu šādu struktūru kompetenci. Piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1221/2009 (4) 2. panta 20. punktā “vides verificētājs” definēts kā atbilstības novērtēšanas iestāde, kā definēts Regulā (EK) Nr. 765/2008, vai jebkura cita apvienība vai šādu iestāžu grupa, kas ir akreditēta saskaņā ar minēto regulu.

| (6) | Komisija 2007. gada 4. decembra vēstulē M/417 Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) un Eiropas telesakaru standartu institūtam (ETSI) lūdza pabeigt darbu pie saskaņotiem standartiem, lai atbalstītu jauno tiesisko regulējumu (jaunās pieejas pārskatīšana), kā arī nozaru sertifikācijas shēmām. Tika uzskatīts, ka jaunā tiesiskā regulējuma īstenošanai jo īpaši ir nepieciešami Eiropas standarti, kas aptver akreditāciju, atbilstības novērtēšanu vai kvalitātes nodrošināšanu. Šīs pilnvaras aptver gan pašreizējos, gan turpmākos standartus. Šajā sakarā Komisija uzdeva minētajām organizācijām apzināt visus starptautiskos standartus, kas attiecas uz jauno tiesisko regulējumu un/vai noteiktām nozaru sertifikācijas shēmām, un pieņemt tos Eiropas līmenī kā Eiropas standartus. Tāpēc pilnvaru tvērumā ietilpst Eiropas standarti, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 765/2008, Savienības tiesību aktu, kuros ietverti Lēmuma 768/2008/EK I pielikuma atsauces noteikumi, un Regulas (EK) Nr. 1221/2009 īstenošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2007. gada 4. decembra vēstulē M/417 Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (Cenelec) un Eiropas telesakaru standartu institūtam (ETSI) lūdza pabeigt darbu pie saskaņotiem standartiem, lai atbalstītu jauno tiesisko regulējumu (jaunās pieejas pārskatīšana), kā arī nozaru sertifikācijas shēmām. Tika uzskatīts, ka jaunā tiesiskā regulējuma īstenošanai jo īpaši ir nepieciešami Eiropas standarti, kas aptver akreditāciju, atbilstības novērtēšanu vai kvalitātes nodrošināšanu. Šīs pilnvaras aptver gan pašreizējos, gan turpmākos standartus. Šajā sakarā Komisija uzdeva minētajām organizācijām apzināt visus starptautiskos standartus, kas attiecas uz jauno tiesisko regulējumu un/vai noteiktām nozaru sertifikācijas shēmām, un pieņemt tos Eiropas līmenī kā Eiropas standartus. Tāpēc pilnvaru tvērumā ietilpst Eiropas standarti, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 765/2008, Savienības tiesību aktu, kuros ietverti Lēmuma 768/2008/EK I pielikuma atsauces noteikumi, un Regulas (EK) Nr. 1221/2009 īstenošanas vajadzībām.

| (7) | Pamatojoties uz 2007. gada 4. decembra pieprasījumu M/417, CEN un Cenelec pabeidza darbu pie saskaņotā standarta EN ISO 19011:2018 – Pārvaldības sistēmu auditēšanas vadlīnijas, pieņemot starptautisko standartu ISO 19011: 2018 kā līdzvērtīgu Eiropas standartu EN ISO 19011:2018. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz 2007. gada 4. decembra pieprasījumu M/417, CEN un Cenelec pabeidza darbu pie saskaņotā standarta EN ISO 19011:2018 – Pārvaldības sistēmu auditēšanas vadlīnijas, pieņemot starptautisko standartu ISO 19011: 2018 kā līdzvērtīgu Eiropas standartu EN ISO 19011:2018.

| (8) | Komisija kopā ar CEN un Cenelec novērtēja, vai CEN sagatavotais standarts EN ISO 19011:2018 atbilst 2007. gada 4. decembra pieprasījumam M/417. |
| --- | --- |

(8)

Komisija kopā ar CEN un Cenelec novērtēja, vai CEN sagatavotais standarts EN ISO 19011:2018 atbilst 2007. gada 4. decembra pieprasījumam M/417.

| (9) | Standarts EN ISO 19011:2018 atbilst tā aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Regulās (EK) Nr. 765/2008 un (EK) Nr. 1221/2009 un Savienības tiesību aktos, kuros ietverti Lēmuma 768/2008/EK I pielikumā noteiktie atsauces noteikumi. Konkrētāk, tas atbilst Lēmuma 768/2008/EK I pielikuma R17. pantā noteiktajām prasībām atbilstības novērtēšanas struktūrām attiecībā uz revīziju veikšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanas procedūrām, kā noteikts minētajā lēmumā. Tāpēc atsauces uz minēto standartu ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(9)

Standarts EN ISO 19011:2018 atbilst tā aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Regulās (EK) Nr. 765/2008 un (EK) Nr. 1221/2009 un Savienības tiesību aktos, kuros ietverti Lēmuma 768/2008/EK I pielikumā noteiktie atsauces noteikumi. Konkrētāk, tas atbilst Lēmuma 768/2008/EK I pielikuma R17. pantā noteiktajām prasībām atbilstības novērtēšanas struktūrām attiecībā uz revīziju veikšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanas procedūrām, kā noteikts minētajā lēmumā. Tāpēc atsauces uz minēto standartu ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (10) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) ir publicēta atsauce uz standartu EN ISO 19011:2011, bet standarts EN ISO 19011:2018 ir tā pārstrādāta versija un to aizstāj. Tāpēc atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 19011:2011 no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir jāatsauc. Lai tirgus dalībniekiem un trešo personu atbilstības novērtēšanas struktūrām dotu laiku, kas vajadzīgs, lai pielāgotu attiecīgi to vadības sistēmas un revīzijas metodes pārskatītajam saskaņotajam standartam, ir nepieciešams atlikt atsauces uz EN ISO 19011:2011 atsaukšanu. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5) ir publicēta atsauce uz standartu EN ISO 19011:2011, bet standarts EN ISO 19011:2018 ir tā pārstrādāta versija un to aizstāj. Tāpēc atsauce uz saskaņoto standartu EN ISO 19011:2011 no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša ir jāatsauc. Lai tirgus dalībniekiem un trešo personu atbilstības novērtēšanas struktūrām dotu laiku, kas vajadzīgs, lai pielāgotu attiecīgi to vadības sistēmas un revīzijas metodes pārskatītajam saskaņotajam standartam, ir nepieciešams atlikt atsauces uz EN ISO 19011:2011 atsaukšanu.

| (11) | No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām būtiskajām prasībām. Tādēļ šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(11)

No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām būtiskajām prasībām. Tādēļ šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauci uz saskaņoto standartu EN ISO 19011:2018 – Pārvaldības sistēmu auditēšanas vadlīnijas (ISO 19011:2018), kas izstrādātas šā lēmuma pielikumā uzskaitīto Savienības tiesību aktu īstenošanas vajadzībām.

2. pants

Ar šo, sākot no 2021. gada 1. janvāra, atsauc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto atsauci uz saskaņoto standartu EN ISO 19011:2011 – Pārvaldības sistēmu auditēšanas vadlīnijas (ISO 19011:2011).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā

Priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS), kā arī par Regulas (EK) Nr. 761/2001 un Komisijas Lēmumu 2001/681/EK un 2006/193/EK atcelšanu (OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.).

4

EMAS

(5)  
  OV C 298, 8.9.2017., 150. lpp.

5

---

PIELIKUMS

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/14/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām (OV L 162, 3.7.2000., 1. lpp.).

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/42/EK par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.).

3.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

4.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS), kā arī par Regulas (EK) Nr. 761/2001 un Komisijas Lēmumu 2001/681/EK un 2006/193/EK atcelšanu (OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.).

5.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.).

6.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 16. jūnija Direktīva 2010/35/ES par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

7.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.).

8.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Direktīva 2013/29/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu pieejamību tirgū (OV L 178, 28.6.2013., 27. lpp.).

9.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīva 2013/53/ES par atpūtas kuģiem un ūdens motocikliem un ar ko atceļ Direktīvu 94/25/EK (OV L 354, 28.12.2013., 90. lpp.).

10.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/28/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību (OV L 96, 29.3.2014., 1. lpp.).

11.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/29/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 45. lpp.).

12.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/30/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību (OV L 96, 29.3.2014., 79. lpp.).

13.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/31/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz neautomātisko svaru pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 107. lpp.).

14.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/32/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz mērinstrumentu pieejamību tirgū (OV L 96, 29.3.2014., 149. lpp.).

15.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/33/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām (OV L 96, 29.3.2014., 251. lpp.).

16.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/34/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (OV L 96, 29.3.2014., 309. lpp.).

17.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.).

18.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/35/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV L 96, 29.3.2014., 357. lpp.).

19.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/68/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz spiedieniekārtu pieejamību tirgū (OV L 189, 27.6.2014., 164. lpp.).

20.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīva 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.).

21.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

22.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/424 par trošu ceļu iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2000/9/EK (OV L 81, 31.3.2016., 1. lpp.).

23.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.).

24.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/426 par gāzveida kurināmā iekārtām un ar ko atceļ Direktīvu 2009/142/EK (OV L 81, 31.3.2016., 99. lpp.).

25.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. aprīļa Regula (ES) 2017/746 par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES (OV L 117, 5.5.2017., 176. lpp.).

26.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. aprīļa Regula (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.).

27.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regula (ES) 2019/1009, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.).

28.

Komisijas 2019. gada 12. marta Deleģētā regula (ES) 2019/945 par bezpilota gaisa kuģu sistēmām un trešo valstu bezpilota gaisa kuģu sistēmu ekspluatantiem (OV L 152, 11.6.2019., 1. lpp.).

---

Labojumi

| 16.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 263/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 263/41

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2018/1832 (2018. gada 5. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) 2017/1151 nolūkā uzlabot vieglo pasažieru un komerciālo transportlīdzekļu emisijas tipa apstiprināšanas testus un procedūras, ieskaitot par atbilstību ekspluatācijā un emisijām reālos braukšanas apstākļos, un ieviest ierīces degvielas un elektroenerģijas patēriņa pārraudzībai

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 301, 2018. gada 27. novembris
  )

34. lappusē I pielikuma 27) punkta a) apakšpunktā, Komisijas Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 6. papildinājuma 1. tabulas grozījumos:

tekstu:

tekstu:

| “BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 II klase | PI, CI | | | 31.8.2019” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 II klase

PI, CI

31.8.2019”

lasīt šādi:

| “BH | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 II klase | PI, CI | | | 31.8.2020”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“BH

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 II klase

PI, CI

31.8.2020”;

35. lappusē I pielikuma 27) punkta a) apakšpunktā, Komisijas Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 6. papildinājuma 1. tabulas grozījumos:

tekstu:

tekstu:

| “BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 III klase, N2 | PI, CI | | | 31.8.2019” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 III klase, N2

PI, CI

31.8.2019”

lasīt šādi:

| “BI | Euro 6d-TEMP-EVAP | Euro 6-2 | N1 III klase, N2 | PI, CI | | | 31.8.2020”. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“BI

Euro 6d-TEMP-EVAP

Euro 6-2

N1 III klase, N2

PI, CI

31.8.2020”.

---